A város, melynek vidékét tüzetesb kutatásom tár- 

 gyául választám, oly ismeretlen a botanikus világban, 

 hogy ha nagy érsekének dicső nevével elválhatatlan 

 Összeköttetésben nem volna, úgy mai napig is em- 

 litetlenül tűnnék el a testvérhaza azon számos városai 

 között, melyeknek gazdag virányát még senki át nem 

 kutatta, s ez okból meg sem ismertethette. Kalocsa vi- 

 dékéről ugyanis egy-két legújabb keletű jegyzetet le- 

 számítva az egész botanikus irodalomban az egyetlen 

 Kitaibel rövid adata szól, midőn e várost meg sem em- 

 lítve Akasztó mellett 1805-ben a Verbasa/m rubiginosum- 

 ot jelezi. Midőn tehát jelen munkámban Kalocsa tenyé- 

 szetének természethű képét a tudomány tényezőire 

 boncolva botanikusaink előtt körvonalozni törekszem, 

 mindenekelőtt azon körülményt vagyok bátor fölemlí- 

 teni, miszerint előttem a vidék növényzetéről mindez 

 ideig senki sem írt. Hogy tehát a vidék tenyészetének 

 egységei között hézagok fognak mutatkozni s némely 

 adatok még további megerősítésre avagy igazolásra vá- 

 rakoznak, ezen körülményt tekintetbe véve az könnyen 

 megmagyarázható. Ide járul még az is, hogy a vidéken 

 természetrajzi kutatásokkal csak egy évig foglalkozhat- 

 tam, Wiesbaur S. J. pedig, kinek közreműködése nél- 

 kül e munka megjelenése lehetetlen volt, ugyanott alig 

 két hóig időzött. Végre azon körülmény is különösen 

 tekintetbe veendő, hogy azon egyetlen tavaszszal, me- 

 lyet Kalocsa vizsgálására fordíthattam, a Duna kiáradt 

 hullámai egy hónál hosszabb ideig mindent elborítottak 

 s még azután is nagyobb térségek hozzáférhetlenek va- 

 lának s így nagyrészt vizsgálat^anul maradtak. 



S ha mégis ... ily kedvezőtlen körülmények da- 



