— 54 — 



65. Spergniaria Pers. Csibehúr. 



170. S. TUbra (Z.) Áradmányos talajon. — A 

 Paksi szigeten ; ritka. Mint f. .S*. camfestris Feiizl. 



171. S. marina {L) Lcpigonum mcdium Whlb. 

 Rétes talajon kevéssé szikes földben. — Kalocsa körül 

 gyakori, különösen a Vajas medrében és legelökön ; 

 azonkívül nem ritka Pataj és Akasztó körül, a Gombo- 

 lyag pusztán és Kecel mellett. 



172. S. média (Z.) Réti talajon. — A Kékesiré- 

 ten Pataj mellett gyakori. 



XIV. ELATINEAE CAMBESSEDES. 

 66 Klatine \a. Látonja. 



173. E. Hydropiper L. Iszapos talajon. — llajós- 

 Dusnok körül, különösen a Hillei pusztán. 



XV. LINEAE DC. 

 67. liinam L. JLen. 



174. L. catharthicum L. Száraz és nedves ré- 

 teken, kaszálókban és füves helyeken. — Igen ritka a 

 homokos vidéken, de nem hiányzik ; Kalocsa közvetlen 

 környékén gyakoribb ; az érseki kertben, Selyemerdö- 

 ben. Hajósnál a fácános kertben stb.; igen nagy mennyi- 

 ségben boritja el Kecel vidékét, hol szikes talajon sem 

 hiányzik, legbővebben ugyanott a községi kaszálóban 

 fordul elő. 



175. L. hirsutum. L. A löszhalmok lejtőin és 

 kaszálóiban. — Közönséges az egész Paks-Földvári ha- 

 lom- láncolaton s befelé egészen N.-Kéérig ; hasonló 

 módon van elterjedve, de kissé ritkább a Császártöltés- 

 Nádudvari halmokon. Igen változó a szőrözet minőségé- 

 ben; Földvár mellett a Dunaparti árnyékos halmokon 

 némely példányok igen közelítenek Kerner L. pannoni- 

 arm-}éLhoz, mely vidékünkről nem ismeretes. 



176. L.. usitatissim.um. L. A vidéken gyakran 

 műveltetik s gyakran elvadul. 



177. L.. perenne L. Tavaszi esőviz által sokáig 

 áztatott homokos réteken. — Kecel mellett a Község- 



