- 56 - 

 XVII. MALVACEAE BROWN. 



69. 9Ial¥a L. Mályva. 



184. M. SilvestriS L. Müveit helyeken és utak 

 mellett igen közönséges. — Mindennemű talajon válta- 

 kozik az egész vidéken. A Sziliditó partjain (Pataj 

 mellett) óriási majdnem 2. m. magas példányok igen 

 szép csoportozatot képeznek. 



185. M. rotundifolia L. Lakások körül, müveit 

 helyeken különösen ugarokon és legelökön. Kevésbbé 

 gyakori mint várható volna, azonban sehol sem hi- 

 ányzik. 



186. M. borealiS Z. Leggyakoribb falukban, ut- 

 cákon, lakások körül, azonkívül legelökön, főkép mar- 

 haállások helyén. — Az emiitett leihelyeken igen kö- 

 zönséges és nagy csoportozatokat képez, kevésbbé van 

 azonban a halmos vidéken képviselve. 



70. Altbaea I.. Ziliz. 



18Y. A. hirsuta L. Szántóföldeken és azok körül. 

 — Nagy mennyiségben Patajnál, különösen Résztelek 

 és Gombolyag pusztákon. Kalocsa mellett Szakmar felé 

 szintén előfordul, 



188. A. cannalDina L. Lőszhalmok mélyedései- 

 ben. — Paks és Kömlőd közt az országút mellett ; 

 Kömlöd körül és a Bölcskei halmokon. 



189. A. Officlnalis L. Nagyobb csoportozatokat 

 képez mocsáros helyek körül. — Ig-en gyakori Kalo- 

 csán az érseki kert mellett, a Vajas mentében, Homok- 

 mégy vidékén, s az Orjegben; ezen gyakori alakok 

 mind:/, ^i. grandif.cra Wicsbaur. 



Rendkívül változik főleg a szőrmez minőségé- 

 ben. Wiesbaur A. fuicrant/id-ikhoz (később : ^ i, iaiirinensis 

 Wiesö.) igen közel eső alakok fordulnak elő, sed flöri- 

 bus roseis quidem sed majoribus, foliis sublobatis qui- 

 dem, sed longioribus quam latis. 



A. Kragujevacensis Paiic. exsicc. ab his formis pvneserlim pedímcu- 

 lis folio longioribus differt. 



190. A. pallida W. K. A löszhalmokon, s itt-ott 

 homokos buckákon. — A, Paks-Földvári halmos vi- 

 déken nem ritka. 



