- 63 - 



az egész vidéken gyakori, habár helyenkint egészen 

 eltűnik. M.viollissima Kocli /?. Sprcng. az Imsóson Köm- 

 löd mellett. 



224. M. elongata Ruclicl. Nedves homokos me- 

 zőkön. — Akasztó mellett a szöUök közt, s az Örjegtöl 

 Kecel felé fekvő szántóföldeken. Néha található mi- 

 rigyszörök nélkül is, tehát vagy nem viscida mint Koch 

 állítja vagy pedig a mirigyszörök kevés jelentőségűek 

 ezen növénynél ; legvalószinübb azonban, hogy maga a 

 növény csakis egyszerű változat jelentőségével bir. 



225. M. braohyacantha Kcmer. Száraz homokos 

 dombokon. — Kömlöd mellett. Mirigyszőrök nélkül : 

 tehát vagy azok csekély jelentőségűek vagy pedig a 

 Kalocsai növény M. Hiinina változatának tekintendő. 

 — Willkomm és Lange, Prodr FI. Hisp. III. a. alatt 

 következőleg különböztetik meg M. minima alakjait : 



„a. vulgáris spinis spirarum mediarum diametrum 

 médium longitudine superantibus. 



|J. loiigiscta DC. spinis spirarum mediarum diame- 

 trum totum longitudine superantibus. 



y. exilis LGE. Pug. p. 362 ! prostrata omnibus 

 partilDUS et praecipue leguminibus duplo minoribus." 



Ha ezen utolsó alakot az adott leirás szerint a 

 megelőzőkkel összehasonlitjuk, úgy igen hihetőnek lát- 

 szik, hogy valamint M. elongata Roch.^ Wk. és L, /?. 

 longíscfá-\kx\di.\. felel meg, úgy y. exilis Lge. M. brachya- 

 eanthd-wsLÍ azonos ; ez esetben a Lange-féle név, mint 

 elsőbbséggel biró, volna alkalmazandó. 



A Spanyolországból közölt M. minima (1. Winkler.) 

 igen feltűnő pedunculis folio multo brevioribus. Ámbár 

 Wk. és l.ange erre kevés nyomatékot látszanak fek- 

 tetni, miután további megjegyzés nélkül irják : „pedun- 

 culis subcapillaribus aristatis, folium aequantibus, aut 

 eo longioribus, brevioribusve" mindemellett, mivel ha- 

 sonló alakok nálunk hiányozni s azon vidékek saját- 

 szerű terményeinek látszanak, érdemesnek tartom azo- 

 kat jelenleg" különösen fölemliteni. 



E három utolsó növény j^yümölcsös ])éldányai meg rendesen száruk 

 törzsén viselik a hüvelyt, melyből a mag csirázolt ; sőt gyakori azon eset 

 is, hogy a csírázott magot tartalmaz© s közvetlen összeköttetésben maradt 

 hüvely még mindig csírázásra várva ugyanazon törzsön függ. iNIivel to- 

 vábbá ezen hüvelyek oldalt fekve s mélyen a homokba furakodva találha- 

 tók, valószinü, hogy a hygroscopicus tövisek e tekintetben valami hasonló 

 szereppel birnak, mint más növények hygroscopicus függelékei. (V. ö, 

 Darwin fii. kutatásait az Erodium cicutarium gyümölcsei fölött.) 



