- 69 - 



mezőin. — Gyakori K ömlőd mellett a Weiherthalban, 

 a Bölcskei utón és a Kanacs völgyben Földvárott. 



250. A. YirgatuS Pallas. Homokbuckákon. — 

 Magam a vidéken sehol sem találtam, de mivel Kerner 

 (n. 456) Izsákon, mely vidékünk közvetlen határát ké- 

 pezi, fölemlíti, fölsorolandónak véltem. 



251. A. CicerZ. Mezőkön, utak mellett és bokros 

 erdöszéleken. — A vidéken s főleg a mély sikon, mely 

 az Astragalusokat csaknem nélkülözi, korántsem közön- 

 séges. A Duna mellett Foktü és Bátya körül, Kalocsán 

 az Irágában, Szakmar mellett, a Paks- Földvári halmo- 

 kon és Kecel környékén fordul elő. 



252. A. glycyphyllOS L. Ligetek- és erdőkben. 



— Az érseki kertben, Pakson a szőllök közt. a Tápéi 

 pusztán, Kecelnél a Községerdejében. 



Ao3. A. asper Jcicq. Homokos réteken. — Pa- 

 tajnál a Szilidi tó partján (Csápek K. plébános) és 

 Akasztó mellett (Brandis S. j.). 



254. A. exscapus L. Halmos-homokos mezőkön. 



— Nádudvar mellett és Csá,szártöltés felé igen gyakori 

 (Nm. Haynald érsek úr). Racemis longissime et brevis- 

 sime pedunculatis, floribus confertissimis vei laxiuscule 

 dispositis, partibus floris mire ludentibus diversissime 

 variantem] coUegit hanc plantam idem Excell. Haynald. 

 Vide etiam Kerner n. 462, 



9á. Coliitea X.. Dtidafürt. 



255. C. arborescens L. Lőszhalmok lejtőin. — 



Nem ritka a Paks- Földvári bokros halmokon. Valamint 

 Pruniis Chamaecerasiis^ Berberis vulgáris^ Vibiirnum Lan- 

 taiia s más hasonló cserjék nem elvadulva, hanem ere- 

 detileg vadon fordulnak elő, úgy ezen növény is erede- 

 tileg honosnak tekintendő. Igaz ugyan, hogy többnyire 

 szőllök körül található, azonban a Dunamelléki hal- 

 mok oly helyein, hol a bokros lejtök még némileg meg 

 vannak kiméivé (Kanacs, Gyűrűs-völgyek s hasonló 

 helyek), ezen növény is előfordul. Kerner n. 466. ezen 

 növény előfordulásáról adott magyarázata itt is teljes 

 joggal alkalmazható : „Dass C. arborescens im Gebiete 

 jetzt vorzüglich in (len Gebüschgruppen, welche sich 

 lángs den Rándern der Weinberge hinziehen, vorkommt, 

 erklárt sich in den meisten Fállen dadurch, dass solche 



