— 75 — 



Paksi szöllök között, a Kömlodi halmokon, a Bölcskei 

 (Tyürüs völgyben és a l''öldvári szöllök közt. 



288. P. inclinata Vili. Mezőkön és lig-ctek szé- 

 lein. — Kalocsa körül a Kálvária felé. 



289. P. Tormentilla (Crantz). Turfás réteken, 



— Kecelnél a Községerdejében, az Orjegben, különö- 

 sen Császártöltés mellett, és a Tápéi pusztán. 



290. P. argentea L. Mezőkön, utak mellett, töl- 

 téseken, bokros és erdős helyeken. — Kalocsán a 

 Kálvária mellett és Bátya felé, a Dunamelléki mezőkön, 

 Ilomokmégy és Miske körül ; a halmos-homokos vidé- 

 ken sokkal gyakoribb. Többször található főleg homok- 

 ban f. P. incaiiescens Opifz. 



291. P. arenaria Borkh. Kern. Száraz mezőkön 

 és homokos dombokon. — A Paks-Földvári vidéken 

 g"yakori, a mély síkon ritka (érseki kert). ^Némely ala- 

 kok föltűnően közelitenek Polil P. Giienllic?'i-]é\\ex. F. 

 P. sitbacaiilis Wiilf. non DC. sokszor fordul elő Kecel 

 környékén. 



292. P. opaca L. Főszdombok lejtős mezőin. — 

 Kömlőd mellett a temetőben, Földvárnál és Nádudvar 

 mellett a szőllők közt. 



108. Fragaria \i. Szamóca. 



293. F. viridis Duchesne. — F. collina Elirh. 

 Mezőkön, halmos lejtőkön, erdők- és ligetekben és bok- 

 ros erdőszéleken. — Kalocsa körül a vizjárta mezőkön 

 ép úgy mint a szárazabb helyeken igen gyakori s a 

 többi fajokat csaknem teljesen pótolja. Nedves réteken 

 néha 2 m. hosszú indáival igen gyorsan terjed, de annál 

 kevésbbé gyümölcsözik. Az érseki kertben magas fü 

 közt 2 dm. nagyságú szárral bir. Gyakori a halmos- 

 homokos vidéken is, és a kisebb t3'picus alakot ölti 

 föl. Ugyanily helyeken a F. efftagcllis DncJiesne-íkXo. 

 párhuzamos alakokban is előfordul. 



294. F. moschata Dnchcs7ie. — F. elatior Ehrh. 

 Nedves réteken. — Csak közvetlen Kalocsa alatt a 

 Pataji úton fordul elő, tehát a mély sikon. 



295 F. vesca L. Bokros helyeken és erdőkben 



— A Kömlődi halmokon, Földvár mellett és Nádud- 

 varnál. Az érseki kertben (?) 



