— 90 — 



150. L. liOiiicera, liouc. 



385. II. Caprifolium Z. Az érseki kertben, hol 

 valószínűleg" ültetve volt. Jelenleg- a kert egy részében 

 komlóként bokrokat és fákat körülfonva és elborítva 

 gyönyörűen tenyész s müvelés nélkül szaporodik. 



L. Xylosteiím L., L. és nigra L. díszkertekben müveit cs^íjck. 



XLVI. STELLATAE L. 

 160. ISlierardia li. Sherardia. 



386. S. arvensis L. Mezőkön. — Az érseki kert- 

 ben. Ritka. 



161. Aspérnla li. Müge. 



38Y. A. chynanchica Z. Halmos mezőkön és 

 száraz réteken. — Kalocsa körül ritkább ; gyakoribb a 

 Dunamelléki mezőkön, különösen Fájsz alatt s a Paksi 

 szigeten ; Pataj, Halom, Miske, Nádudvar, Kecel, Föld- 

 vár, Píölcske, Kömlöd és Paks körül nem ritka. 



388. A. glauca (Z.) (A. galioides M. B.) Eöszhal- 

 mok lejtőin és homokos bokros mezőkön. — A mély- 

 sikon majdnem teljesen hiányzik. A halmos vidéken 

 elég gyakori ; homokos talajon ritkább. 



163. Galinm li. Galaj. 



389. Gr. verum. Z. Száraz mezőkön, íirokpartokon, 

 utak mellett és töltéseken. — Eléggé el van terjedve, 

 főleg a mélysikon. A közönséges alak: G. vcrosimile 

 R. et S. foliis supra scabris ; forma foliis supra laevi- 

 bus rarissima (in Orjeg pagi Császártöltés) . 



390. Gc. MollugO Z. parL Mezőkön, réteken, ár- 

 nyas ligetekben és azok szélein, utak és kerítések mel- 

 lett, töltéseken és vizek körül. — Majd mint f. G. lati- 

 folÍKVi Rotíi. majd mint G. angnstifolium Rofli a leihely 



nedves és árnyas voltával aránylag fordul elő. Nevezete- 

 sebb alak a G. piihescens Schleicli^ melyet egy példányban 

 árnyas helyen az érseki kertben szedtem : caule valido, 

 flexuose decumbente, pilis distantibus molliter hirsuto, 

 foliis dilatatis, subtus in nervo primario plerumque vil- 

 losis ; inflorescentia valde laxa, divaricata. 



