— 94 — 



170. Tui^silago ILi. Szaiutlrlapn. 



415. T. Farfara L. Iszapos árkokban és iszapos 

 partokon. — Kerner n. 823 : „lm TieHande nicht beo- 

 bachtet, und wenn dórt vorkommend, jedenfalls selten" 

 szavait annyiban megerősíthetem, hogy csakis az ér- 

 seki kert mögött s Földvárnál a Dunaparton találtam. 



171 Tiiuóisyris DC. Aranyfiirt. 



416. Ll. vulgáris Cass. Löszhalmokon és homo- 

 kos dombokon, — A Paks-Földvári halmos vidéken, 

 különösen a Kömlödi .szöUök között. 



173. Aster L. Gerebcsiii. 



41Y. A. Amellus L. Bokros halmokon és homo- 

 kos szöllökben. — A Paksi szöUök közt, a Földvári 

 halmos-homokos vidéken és Kecel körül a szöllökben. 

 Mint f. A. laxíis ScJiiir b. p. 305. fordul elö és sokkal 

 szürkébb mint a hegyes vidékek növénye. 



418. A Tripoliurn L. Nedves és vizenyős réte- 

 ken, nádasokban és szikes mezőkön. — A Kömlöd-Föld- 

 vári völgyekben, a Fölsötóban Földvárnál, Patai alatt 

 a Sziliditó körül s a Kékesi réten, Akasztó, Kecel és 

 Császártöltés vidékén miat A. paniioiiicus Jacq. foliolis 

 involucri apice purpureis, a viz magassága szerint vál- 

 tozóan leveles szárral fordul elő. Halom, Kis-Kecskemét, 

 Homokmégy és Hajós száraz szikes mezőin mint A. dc- 

 ■prcssiis Kif.^Viki\id^ ^Xi<g 10 cm. magasságú szétterült szár- 

 ral, boritja el nagyobb tereken a talajt, 



A. depressusiuíl a szélső virágok nagy része igen 

 gyakran magtalan ; egy körülmény, mely az Aster és 

 (xalatella közti nemi különbséget nagyon megingatja 

 vagy teljesen le is dönti. 



A. pannonicns Jacq. fejlettebb példányai határo- 

 zottan háromerezetü alsü-(többnyire gyökér-) levelekkel 

 birnak ; ugyanaz észlelhető a fészelclevelek nagy részé- 

 nél is. Az Asfer puncfatíis-töXi különbség' azonban még 

 mindig igen nagy mind a levél egész szervezete, mind 

 pedig a hegyes fészeklevelek alkata által. 



A. chincnsis L. Kertekben igen gyakran műveltetik s néhányszor el- 

 vadulva találtam. 



