12 



211. Klyosolis. L. Nefelejto. 



586. M. paluStriS L. Vizek szólón, árkokban, 

 nedves réteken. — Kalocsa közvetlen környéken gya- 

 kori főleg a Vajas mentében, különben néha naufy te- 

 reken alig- előforduló növény, mely a halmos-homokos 

 vidéken sokszor eoészen eltűnik. 



587. M. intermedia Link. Árnyas li.íjfetek szé- 

 lein, homokos halmokon és töltéseken. — Az érseki 

 kertben , a Dunamelléki lig-etekben főképen Foktü 

 mellett, a Paksi szöUők közt. Földvárnál a Nagyhegyen 

 és a Nádudvari halmokon ; ez utóbbi helyen igen kis 

 iűig lo, cm. nagyságú példányokban. 



588. M. Stricta Link. Száraz mezőkön főképen 

 homokos talajon. — A Foktüi szőllőkben aPaks-Köni- 

 lődi halmokon és Földvárnál a Fölsőtó körül. 



j\l. svh'íitica lloffin. és Boras^o officina!fs L. néha kcrlc]d)Cii mini 

 disznövcnyck szerepelnek. 



L\7II. SOLANEAE. JUSS. 

 345. Solaiiiim Ti. Csucsor. 



589. S. nigrum L. IMüvelt talajon, utak, tölté- 

 sek mellett és lakások körül — Igen közönséges az 

 egész vidéken. Pakson a Dunapartján ágas, majdnem 

 2 m. nagyságú példányokban fordul elő, melyek nagy 

 része 5. nigniiii chlorocarpuni Spciin. alakjához tarto- 

 zik. Miske mellett kis alig 5 cm. nagyságú példányok 

 vizenyős réten voltak észlelhetők. 



590. S. miniatum Benili. Utak mellett. — Igen 

 nagy csoportokban Kömlőd mellett ; Földvárnál a Du- 

 naparton és a szőUők között, a Tápéi pusztán homok- 

 ban. Császártöltés mellett az Orjegben. 



591. S. YÍll0 3Um. Lam. Utak mellett, homokos 

 talajon. — Paks mellett a Duna parton , a Tápéi 

 pusztán. 



592. S. Dulcamara L. Mocsáros bozótos helye- 

 ken, füzesek- és nádasokban, árkokban és töltések mel- 

 lett. — Igen gyakori s a nedves, bozótos helyek typi- 

 cus növénye, ritkább a vidék emelkedettebb helyein. 

 Fehér virággal ritkán fordul elő (a Pataji úton). 



á'. tuherosuni L. Burgonya, Kolompir — a vidéken nagyban mű- 

 veltetik. 



