— 134 — 



egyike f. V. palit d ver a igen közönséges a másik f. V. 

 colocensis igen ritka s csak Bátya mellett ugarokon for- 

 dul elö s hihetőleg nem egyéb mint az előbbinek 

 buján fejlett alakja. Ezek főbb különbségeit V. agre- 

 stisscl összehasonlitva adorn : 



V. polita Fr. 



Caulibi'S pilis íirticu- 

 latis densis liiisutis ; 



foli's cordatis , incisis 

 (inciso-scrratis) obscuro 

 virentibus. ylabriusculis, 

 iufcine hivsulis ; 



laciniis calycinis, ová- 

 lis, pilis brevissimis ve- 

 slitis. 



Cajisulis pilis articu- 

 laüs dcnse glanduloso 

 pilüsis subrolundis, acu- 

 te einarjíinatis, lobis ad 

 suturam vix compresssis. 



F. V. colocensis iii. 



C'aulibus pilis arlicu- 

 lalis sparsis liirsuüs ; 



„foliis ovális, subcoi- 

 dalis," („Koch") pro- 

 funde inciso-serralis, ob- 

 scure vii-cntibus, glabiis, 

 inferne glabiiuscuiis. 



lacinis calycinis ová- 

 lis, _<,flaberrimis margine 

 tanlum jiilis brevibus ci- 

 liatis. 



Capsulis pilis artica- 

 latis dense glanduloso 

 pilosis, subrotundis acute 

 cmarginatis, lobis ad su- 

 turam vix compressis. 



V. ai;rcslis L. 



Caulibus pilis arlicu- 

 lalis rarioribus vestitis ; 



foliis ovális, serralis, 

 nilidis, glabris, infcnic 

 pilis raris vcslilis. 



laciniis calycinis cor- 

 datis vei plcrunique ova- 

 to-lanceoíalis, pilis lon- 

 gioribus ciliatis. 



Capsulis ]nlis arlicu- 

 latis sparse glanduloso- 

 pilosis, subrolundis acutc 

 emarginalis, lobis ad su- 

 turam subcomprcssis. 



Stylus in duobus prioribus et in V. agrestis oeni- 

 pontanis exemplaribus hiatum capsulae immarginatao 

 parum excedit, in exemplaribus Up^alensibus (Herb. 

 Kern.) jílerumque non attingit. 



634. Y. hederifolia L. Müveit helyeken, árkok- 

 ban, ligetekben, utak mellett. — A vidéken igen kö- 

 zönséges; homokos verőfényes helyeken nem fordul elő. 



635. Y. triloba Opíz. Verőfényes mezőkön, erdős 

 helyeken. — Egy helyen a Kalocsai szőUök közt, hol 

 bőven tenyész. Plánta colocensis his insignitur charac- 

 tcribus. Villosa foliis trilobis vei subquinquelobis, lobis 

 acutioribus, pedicellis villosis calycem íiequantibus vei 

 eo duplo longioribus, laciniis calycinis pilosis, mar- 

 gine pilis longis ciliatis, floribus caeruleis, capsulis i — 

 bilocularibus, glaberrimis. — V, //cttcri/'o/ia űores habét 

 dilute caeruleos, haec vivide caeruleos, colorem V. tri- 

 pliyllae imitantes. Lobi illius foliorum rotundati, pedi- 

 celli pilis brevissimis pilosi , calycem ter-quinquies 

 superíintes, laciniae calycis glaberrimae, marg'ine pilis 

 longis ciliatae, capsulae 4-loculares glaberrimae. 



Adest etiam forma in ^lgris inundatis prope eas- 

 dem vineas coUecta: V. virgata m. differt a typo con- 

 sistentia caulium et omnium partium carnosula, pilis bre- 



