— iDÓ — 



tén g-yakran fordul elö, néha azonban a következő fajok 

 által van helyettesítve. 



752. P. vevruOOoMm. ím'j/í^'-. I lomukos legelökön. 

 — liartei közelében clé^- gyakori. 



753. P. Heuffelii Láng. Vetések közt. — Föld- 

 vár mellett i\, Fölsőtó körül.. 



'497. Kochia Ilotk. Kocbia. 



754. K. Scoparia Z. Lakások s tanyák körül, 

 falusi kertekben és utak mellett. — Kis-K aloescin, 

 Foktü, Bátya, Fájsz, Pataj és Szakmar környékén a 

 neve által jelölt használat miatt irtatlanul tenyészik. A 

 halmos vidéken kevésbbé oyíikorinak látszik. 



755. K. arenariaí^íK K.) P^ száraz homokos ta- 

 laj mindenkori kísérője. — Az egész vidéken a homok- 

 kcil arányos elterjedést mutat ; nedves talajon azonban 

 alig tíilálható. 



756. K. prostrata (Z.) Nedvesebb szikes mező- 

 kön. — Akasztó körül minden irányban. Halom, llo- 

 mokmégy és jMiske környékén (Drágszél p.). Igen sok- 

 szor Caiiiplwrosina ovata JV. IC. társaságában jő elö, 

 melylyel néha föl is cseréltetik, 



757. K. sedOides (Pallas). .T.öszhalmok puszta 

 lejtőin. — F'öldvár mellett igen gyiikori, főleg a Kál- 

 várián s a Nagyhegyen, 



398. Cheuopodiiiiu L. Libatopp. 



758. C rutorLini Z. F\alusi utcákon, iszapos he- 

 lyeken, tavak és folyamok homokos szélein. — Köz- 

 vetlen Kalocsa körül igen gyakran előfordul s oly vál- 

 tozatos alakokbíin jelenik meg, hogy Horánk sokalakú 

 fajíii közt kétségtelenül első helyen áll. Ez s átalában 

 a Chenopodiumok a Kalocsai mélysikot igen jellemző 

 növények. Minél inkább száraz és vizszegény lesz a 

 vidék, annál gyorsabban lépnek ezen növények is hát- 

 térbe s helyöket közönségesen külföldi elvadult növé- 

 nyek (Erigeron, Datura, Xanthium stb). foglalják el. 



Az óriási szétterült alak, mely gyakran Kis-Ka- 

 locsa utcáin s a Vajasban jelenik meg a 67/. gloiiicni- 

 tiiDi (M. Taiidüii) ; még kifejlettebben s egész csoportoza- 

 tozatot képezve jő elő ugyanezen növény Pataj mellett 



