— i66 — 



„Sie unterscheidet sich von E. falcata L. durch dic 

 nicht grannenförmig' bespitzten oberen Blátter und Hül- 

 len, durch braunrothe (nicht licht;.;raue) Samen. die 

 fást hörnchenlosen Glandiűae und die bis zur ISIíttc 

 gespaltenen GriffeL" Kerner 1. c. n. 1,512. A Kalocsai 

 példányok, mel3^ek a Dalmátországi eredeti példányok- 

 kal teljesen megegyeznek, piros mirigy függelékkel és 

 visszás tojásdad lándsás levelek és gallérok s többnyire 

 kerülékded gallérkák által is jellemeztetnek. 



822. E. falcata L Müveit talajon. — Pataj, 

 Szakmar, Akasztó körül igen gyakori s valószínűleg a 

 vidék más helyein is bőven van elterjedve. Földvárott 

 ke\'ésbbé látszik előfordulni. A Harta- Tetétleni utón : 

 pedicellis pilosis ! Kalocsa körül gyakori a f. E. oh- 

 scura Lois. 



823. E. exigua L. Utak mellett. — Általam csak 

 a Hartától Tetétlenre vezető árnyékos út mentében ta- 

 láltatott. 



Biixit.s sf/u/ycrvírr/ts L. Kertekben mint iliszcserie igen gyakori. A 

 jezsuita nyarak')n nagy mennyiségben és igen jól tenyész. 

 Ricinus coniviiuris L. Kertekben tenyész. 



LXXVII. URTICEAE JUSS. 

 307. Urtica I. Csaláii. 



824. U. urens L. Lakások közelében, utak mel- 

 lett. — Az emiitett helyeken mindenütt. .Szántóföldön 

 nem találtam. 



825. U. dioica L. I>akásük közelében, árkokljan, 

 mocsáros helyeken, ligetekben (főleg a Duna menté- 

 ben) és müveit talajon. — Falvakban nem ritkán talál- 

 ható f. U. )iiicrop]iylla Hausm. ; a közönséges alak igen 

 gyakori. 



308. Parietaria I.. Faliií. 



826. P. Officinalis L. Utak mellett és szöllök 

 közt. — Csak helyenkint és ritkán található, de mind- 

 annyiszor nagy tömegekben. Földvár és Paks mellett 

 a szöllők között s a Dunaparton. 



30O. €aunal»is Ti. Kender. 



82 Y. C sativa Z. Igen gyakran műveltetik 

 s mivel elvadulva is igen sokszor előfordul, mcghono- 



