— i68 — 



lök körül. — Kalocsa és Pataj környékén (Herb. coloc. 

 Tóth. S. J.). 



In oninibiis partibiis niinor ac U. glabra. 



833. U. COrylifolia Ilosf. A Kalocsai Herbári- 

 umban közelebbi leihely nélkül van képviselve ; mivel 

 azonban ugyanazon ivén Cytisus anstriacits is cs^itolva 

 van, hihetőleg P^iksról származik, hol amaz elég gyakori. 



834. U. peclunculata Fougcr. U. cffnsa Willd. 

 Az érseki kertben, hol valószínűleg vadon tenyészik. 



LXXVIII. CUPULIFERAE RICH. 

 313. Qaercns Ja. Tölgy. 



835. Q. Robur Z. (Q. peduncnlata EhrJi.) Homo- 

 kos talajon Kecel, Nádudvar, Paks és Földvár kör- 

 nyékén. 



836. Q. australiS Hcnf. INÍint régi erdők marad- 

 ványa a vidéken több helyen az előbbivel fordul elő. 

 A mélysíkon ligetekben egyes vagy más kevés számú 

 csoportos példányok is találhatók, (xyakoribbnak lát- 

 szik mint a megelőző faj. 



A mennyire a most fönnálló erdöromok után Ítélni 

 lehet, a legszebb tölgyerdők Kecel vidékén voltíik ; mi- 

 után azonban tölgyfák a vidék minden részében főleg 

 homokos tíilajon eredetileg vadon találhatók, nem lehet 

 kételkednünk, hogy e gyönyörű fák éghajlatunkat nem- 

 csak könnyen kitartják, hanem ugyanott már azelőtt 

 nagyobb elterjedéssel is birtak. 



Q. düatata Kenier, Q, //íOesce/is JVi/lii., melyeket Korner a íilonor- 

 Pilisi erdőkben talált, talán vidékünkön is fölfödözlietők. 



yuglans Regia L. a vidéken mindenütt műveltetik s jól tenyész. 



Fagus silvatica L. müveive is csak ritkán tálálható diszkertekben 

 (érseki kert). 



Castanca saiiva jl/ílL vidékünkön müveive sem fordul elő. 



314. Corylns I^. Mogyoró. 



837. C. Avellana L. Löszhalmok lejtőin. — Vii- 

 don fordul elő a Kömlődi szöUők körül. Hogy a Kalo- 

 csai szőllők körül, az érseki kertben s a Földvári hal- 

 mokon vadon fordulna elő, valószínűtlennek látszik. 

 Ép igy kétesek a Hajósi fácánosban s a Nádudvari 

 halmokon előforduló példányok. 



