A Hajósi plebániii kertjében egy g) őnyörü tere- 

 bélyes embervíistíigsíigú fa által van képviselve, mely 

 azonban csakis üres kupacsokat termel ! 



C. tubiilosa Willil. Kcrlckbcn iiiiivclvc fordul elő. 



:fil5. €ar|>iuu8 L. Oyertytlu. 



838. C. Bétulus L. A Várszegierdöben Fadd 

 alatt teljesen víidon tíilálható. 



Ostrya carpiiiifolia L. diszkertekben ritkán müveit fa. 



LXXIX. SALICINEAE RICHÁRD. 



316. |i$alix 3^. Fűz. 



839. S. álba L. A. Dunamelléki füzesek egyik 

 legközönségesebb és fö alkatrésze. A halmos vidéken 

 is gyakr£in található. A Bölcskei Gyűrűs víilgyben oly 

 helyen is találtam ezen fát, hol köröskörül félóra já- 

 rásnyira egyetlen vadon tenyésző fa sem volt látható. 



840. "S. palustris Hőst. {supcralba>: fragilis.) Ka- 

 locsa alatt £1 szöllök felé, mely helyen kétségtelenül 

 ültetve vagyon, előfordul azonban nem ritkán Foktü és 

 Úszód alatt s átalában a Duna balpartján. Köuilöd 

 mellett az Imsóson (Wiesbaur.). 



841. S. excelsior Hőst. (subáiba X fragilis). Ka- 

 locsa körű], Úszód mellett és a Könilődi Imsóson. 



842. S. fragilis L. A vidéken eléggé el Víin ter- 

 jedve s ig-en szívesen ültetik is. Nagyobb mennyiség- 

 ben észleltem Kalocsa körül főleg a temető mellett. 

 Bátya és Foktü alatt, a Kömlődi Imsóson, Halom felé 

 és az Orjegben a Keceli úton. 



F. S. fragilissima Hőst. Kalocsii alatt a Foktüi 

 úton (az Irága végződésénél) egy igen szép § példány- 

 ban fordul elő. 



843. S. amygdalina L. A Duna mentében he- 

 lyenkint sűrű bokor-csoportozatokat képez, így a Foktüi 

 révnél s a Kömlődi Imsóson. A Duna kiöntései miatt 

 csakis az őszi virágzó példányokat birom. Levelei a 

 legsajátságosabb módokon változnak el. 



844. S. viminaliS L. A vidéken igen ritka. Ál- 

 talam csak Akasztónál a község kaszálóján észleltetett. 



845. S. GinGrea L. Alocsáros réteken, zsombékos 

 helyeken, álló vizek körül és utak mellett főleg a ho- 



