— 171 — 



311K Alniis Tournef. Kg^er 



853. A. glutinosa Gacrtn. Nedves jnocsáros ta- 

 lajon i,íí"en jól tenyésző fa. A Vajasban s az Örjcgbcn Csá- 

 szártöltés alatt s néha Dunamelléki ligetekben elég gya- 

 kori. Az érseki kertben valószinüleg szintén víidon tenyész. 



./. incana DC. K.7. érseki kert m(')<rött a Foktű felé vc/,cl6 ulun 

 iiclu'iny iiéklányban ültetve van. 



LXXXT. CONIFERAE JUSS, 



330 Jimiperus !.<. Boróka. 



854. J. COmmunis L. Hallomás szerint a Tápéi 

 pusztán fordul elö, különben művelve sem láttam. „Bo- 

 róka elég" bőven van a Vadkert melletti pusztákon 

 Kecel közelében" (nsg. Molnár J. Keceli plébános úr ). 



Taxiií baccata L. az érseki kertben műveltetik. 



CypressHS senipervirens L. az érseki kertben s átalában diszkcr- 

 tckbcn igen jól tenyész. 



Ahics exceha ÍMm. (A. Pinus Ables Z.)az érseki kertben több pél- 

 dányban elég jól tenyész. „Kecelnél a község melletti tölgyes erdőben 

 (Nag\ ulő) egy kis csoport — pár száz fából álló — fenyőfa is van" 

 (nsg. Molnár J. Keceli plébános ur). 



II. Endogeneae Phanerogamae Koch. 



LXXXII. HYDROCHARIDEAE DC. 

 331 Sírati^tes IL<. Kolokáu. 



855. S. aloides AUó vizekben. — A Hajós és 

 Dusnok közti mocsárokban. 



333. ITydrocbaris li. Potnya. 



856. H. morSUS ranae L. Álló mocsáros vizek- 

 ben. — Hcijós és Dusnok közt s az Orjegben Kecel felé. 



LXXXIII. ALISMACEAE JUSS. 



333. Alísma L. Hidör. 



857. A. PlantagO L. Mocsáros helyeken, ned- 

 ves réteken, árkokban, álló és folyó vizek körül. — A 

 vidéken mindenfelé gyakori, majd mint f. A. laticcolation 

 Wiiher^ majd mint A. minimum Kit. (5 — 12. cm.) s 



