— 172 — 



néha (a Pataji utón) óriási példányokban s majdnem 

 szívalaku levelekkel a Lypicus akik. 



331. Sagitlaria L. Nyilfü. 



858. S. sagittaefolia Z. Álló vizekben. —A vi- 

 déken nagyobb elterjedéssel bir, de nagyobb csoportok- 

 ban ritkiin található. Kalocsa mellett ritka a Viijasban. 

 gyakori azonban Diisnok, Hajós, ílillei pusztci, O. -Föld- 

 vár és K ömlőd környékén; leggyakoribb íiz Orjegben 

 Akasztó és Császártöltés között. 



LXXXIV. BUTOMEAE RICH. 

 335. Butouiiis L. Elecs. 



859. B. umbellatlIS />. Nedves és mocsáros ré- 

 teken, álló é.s folyó vizek körül. — Kalocsa közvetlen 

 környékén helyenkint minden más növényt túlszárnyalva 

 nagyobb csoportozatokát képez ; 'a mélysík mocsáros 

 helyein s<,íhol sem hiányzik; a halmos-homokos vidéken 

 ritkább, s csak mélyedéses helyeken jelenik meg. 



LXXXV. JUNCAGINEAE RICH. 



336. Trigtochiu L.. Mutsxa. 



860. T. palustris L. Turfás réteken. — Az Or- 

 jegben Császártöltés alatt. 



861. T. maritima Z. Homokos mocsáros réteken 

 — Pataj mellett a Kékesiréten, Akasztó körül főleg a 

 községi kaszálón, és Földvár vidékén. 



LXXXVI. POTAMEAE JUSS. 

 |337. Potaiiiojséton. IL<. Vszany. 



862. P. natans Z. Álló mocsáros vizekben. — 

 D. Földvár mellett a Fölsötóban s a Hajós és Dusnok 

 közti mocsárokban. 



ŐÖ3 P. lucens Z. Mocsáros vizekben és árkok- 

 ban. — Fadd alatt Tolna felé (Wiesb.), Kalocsa mel- 

 lett Szakniíir és Halom felé. 



864. P. crispus Z. Álló és lassan folyó vizek- 

 ben. — A Vajasban Kalocsa mellett nagyon gyakori, 

 tömegesen fordul elő az Orjegben helyenkint. 



