300. Paiiioiiiii li HIiiliHív 



976. P. Sanguinale 7.. Müveit taUijon, utak mel- 

 lett és töltéseken s homokos mezőkön. — A vidéken 

 közönséges, kertekben és szöUökbcn néha alkalmatlan 

 növény. 



977. P. Ciliare AV/s. Futóhomokban. — Kecel 

 k(")rnyékén s £i Tápéi pusztán. 



978. P. Crus-galli L. Müveit talajon, utak mel- 

 lett, töltéseken és vizek körül. — Igen gyakori és sok- 

 szor méter nagyságra emelkedik, míg ellcinben a ])un£i- 

 parton alig lo cm. nagyságú kifejlett példányok is ta- 

 lálhiitók. 



F. P. sftignínu/íi- Hőst. quod in uliginosis „Orjeg" 

 altissime excrescentem observavi, totó habitu alienum 

 et forte a genuina plánta separandum érit. Aristae sem- 

 per coloratae 30 — 35 cm. longae! 



r. nüliaceuni L. Néha művelik s gyakran elvadulva található (Ka- 

 locsa és Ordas mellett). 



301. Sciai'ia P. Bcaiiv. (SertcpáKSit. 



979. S. YertiCillata (Z.) Müveit talajon és utak 

 mellett. — Kalocsán és Patajon kertekben gyakori ; Paks. 

 Kömlöd és Földvár mellett a szöllokben helyenkint ta- 

 lálható. A nép leleményes találékonysággal a g-allér- 

 serték hátrafordult fogait tekintetbe véve néha kalapot 

 s más hasonló tárgyakat fonal s bármi más eszköz ki- 

 zárásával készit kalászaiból. 



980. S. Viridis (Z.) Müveit talajon, utak mellett, 

 töltéseken és mezőkön főleg homokos talajon. — A vi- 

 déken gyakori növény. Homokos mezőkön és tarlókon 

 egy kis, ágas és szétterült alakban fordul elő : f. S. 



Wciiiuiaiiiii R. ct S. * 



981. S. glanca (Z.) ^Müveit talajon, utak mellett, 

 mezőkön és sz^irazabb réteken. — A vidéken igen el- 

 szórva fordul elő, csak a Dunamelléki homokos réte- 

 ken képez folytonos kisebb, nagyobb csoportozatokat 

 (Paksi sziget). 



.9. italica Bcauv. a vidélccii ritkábban műveltetik. 



303. Phiílaris li. Polyvacsiik. 



982. P. arundinacea L. Vizek körül és mo- 

 csárokban. — Akasztó körül és helyenkint a Duna bal- 

 partján. 



Vhalaris ficta L. néha kertekben látható. 



