— i89 — 



:t03. llicróclilou Ciiiu. SKCiilpáxmit. 



983. H. Odorata (/..) Nedves homokos réteken. 

 — Halom mellett a szöUök alatt. 



Anfho.xaiithiim oJoratiim L. a viUékiől nem ismeretes. 



304. Alopcc'iiriis Ti. Kcsctptlzsit. 



984. A. pratensis L. Mezőkön, réteken, utak és 

 töltések mellett, kertekben és szöUökben. A vidéken elég-^é 

 el van terjedve, o-yakoribb azonban a mélysik rétjein. 



983. A. geniculatUS L. Árkokban és nedves 

 réteken. — Kalocsa körül, a Hillei pusztán és K ömlőd 

 mellett. 



986. A. fulvus Si/i. Homokos mocsárokban. — 

 A Nádudvari szőUök közt. 



365. Crypsis Ait. Bajiiszpiizsit. 



987. C. aculeata (A.) Szikes réteken. — Akasztó, 

 Pataj és Szakmar között a nedvesebb szikes réteken 

 o-yakori. Előfordul de ritkábban Kalocsa, Sz. Benedek, 

 Bátya és Homokmégy körül. 



988. C. SChoenoides (A.) Nedves réteken főleg 

 kissé szikes talajon. — Az előbbivel, de Kalocsa körül 

 a Dunaparton s Foktű mellett szintén g-yakori. 



989. C. alopecuroides Sdirad. Réteken, mező- 

 kön, árkokban és ligetek szélein. — A Dunaparton 

 Foktű mellett, Kalocsíi körül főleg- Úszód felé; Bátya. 

 Miska és Hajós környékén. 



306. Plilciiiu Ja. Koinöcsíii. 



990. P. Boehméri Wih, Homokos halmokon és 

 lőszdombok lejtőin. — Nádudvar, Paks, Kömlöd és Föld- 

 vár vidékén. 



991. P. pratense A. Mezőkön, réteken és lige- 

 tekben. — Kalocsa, Pataj, Foktű és Kömlőd körül. F. 

 P. nodosiiJJi L. gyakoribb mint a t)^picus alak. 



367. C'yiiodOH Kich. EI»fog. 



992. C. Dactylon (Z.) Mezőkön utak mellett, töl- 

 téseken és homokos halmokon. — Igen gyakori a mély- 

 sikon ép ugy, mint a halmos vidéken. 



