— 197 — 



találtam, a Kömlödi halmokon jegyzeteim szerint szin- 

 tén előfordul, 



Spiculis maximis (sub- 8-floris) ut in T. stricto 

 Deth.^ sed valvis paleisque truncatis, foliis latis facie 

 scabris dorso laevibus (sec. Hőst : „fólia . . . dorso tan- 

 tum ad costam scabra"), vaginis ciliatis et habitu elato 

 íirmoque facile ab omnibus distinguitur, Praeterea ner- 

 vi foliorum supra seriebiis numerosis pilorum brevis- 

 simorum (multo tamen breviores et rariores, quam in 

 T. stricto, jiDicco L. etc. cernuntur) obsiti sünt. Hujusmodi 

 observationem de formis 7\ gldiící auctorinii iam Dr. 

 Borbás (Oest. bot. Zeitschrift, 1877. p. 139.) commemo- 

 rat, ibidemque T. haiiaticinii Hciiff var. pro parte iden- 

 ticum T. intcriiicdío Hőst dicit. Quid T. banaticuvi sit, 

 non növi , nostra verő plánta bene T. inter'íuedium 

 Hőst repraesentat. Yalvis paleisque eximie viridi-nervo- 

 sis sed tantum quinquenerviis a T. rigido ScJirad.^ T. 

 piDigoiti Pcrs. evidenter discernitur. 



1048. T. repens Z. Mint az előbbi, de sokkal 

 gyakoribb — Kitűnő alakja : T. arvciise ScJirk. (RcJib.) 

 a Dunaparton Foktü mellett fordul elő. T. dnmctorum 

 Sc/i rk. -alíxkot igen szép példányban ttiláltam Akasztó 

 mellett szikes-homokos mezők árokjaiban, f. T. subiUa- 

 fiiin Sclirk. Halom és Kalocsa körül nem ritka. 



1049. T. areniCOlum Kcnier Herb. incd. Pro- 

 ximum T. glanco. Caespitosus non repens, caulibus plu- 

 ribus rigidis. Vagináé ciliatae. fólia convoluta scabra, 

 subtus glaberrima. Spiculae acutae basi excisuris ra- 

 cheos incumbunt, apice divergunt, hirsutissimae vei 

 glabriusculae. Valvae lineares obtusae margine lato 

 membranaceae,subquinque nerviae dimidiam spiculae lon- 

 gicudinem subaequantes. Pleniorem plantae descriptio- 

 nem cl. Kerner relinquo. in cujus Herbario insigni plan- 

 tam hoc nomine iam distinctam inveni. 



Habitat in aréna mobili ad Kecel et D.-Földv^ár. Rara. 



1050. T. cristatum Schrcb. Lőszdombok kopár 

 lejtőin és homokos mezőkön. — A Paks-Földvári és 

 Kecel-Nádudvari vonalon helyenkint igen gyakori. Elő- 

 fordul Pataj mellett is, 



390 Sécale Ti. Rozs. 



1051. S. cereale L. A vidéken kevésbbé müve- 

 lik, de elvadulva mégis többször található. 



