XVI 



tum) midőn a levél hegye szélesebben kerek 

 mint a válla; ilyen levele van az Éklevelü Fütéj- 

 nek. — Hoszszudad (f. oblongum) midőn 2 — 4-szer 

 hoszszabb a levél mint szólesebb ; ilyen levele van 

 a Halmi Kacskanyaknak. — Láncsás (f. lanceola- 

 tum) az olyan levél, melynek a két vége egyen- 

 lően keskenyedik el, azomban a közepe mintegy 

 kihasasodik p. o. Fagyalfa levele. — Lapiczkás (f. 

 spatulatum) ha a vége el van kerekítve, s a válla 

 ugy keskenyedik el mint a láncsás levélé; ilyen 

 levele van a Gubóvirágnak. — Szálas (f. lineare) 

 az olyan levél, mely vállától hegyéig csaknem 

 egyenlő széles, s szélességénél legalább négyszer 

 hoszszabb ; ilyen a Hóvirágé. — Kardalaku (f. en- 

 siforme) az oly levél, mely olyan forma, mint a 

 szálas levél, de mindkét éle éles; ilyen a Nőszi- 

 romé. 



A levelek ezen alap alakjai változnak a vál- 

 luk bevágása, hegyök megnyúlása, és egyik alak- 

 nak a másikkal való öszszenövése által. 



Ha a levél válla köze ki van vágva s vállai 

 kerekdedek, hegye pedig hegyes, a levelet akkor 

 szívesnek (f. cordatum) hivják, mint az Orgona, 

 Lila levele, de ha a szives levél hegye le van ke- 

 rekítve, akkor szives-tojásdad, mint a Tavaszi Ibo- 

 lyáé. — Viszszás szives (f. obcordatum) az olyan 

 levél, melynek a hegye van szívesen kikanyarítva, 

 a válla pedig hegyes ; ilyen a Madár Sósdi levél- 

 kéje. — Vesealaku (f. reniforme) az olyan levél, 

 melynek a válla köze szívesen van kikanyarítva, 

 vállai és hegye is le vannak kerekítve; ilyen a Ke- 

 rek Kapotnyak levele. — Nyilalaku (f. sagittatum) 

 levél az, melynek vállai hegyesen meg vannak 

 nyúlva, s függőleg állanak; ilyen levele van a 

 Nyillevelü Nyilfünek. — Dárdaalaku (f. hastatum) 

 az olyan levél, melynek kihegyesedett vállai viz- 

 irányosan állanak; ilyen a Keserédes Csucsor le- 



