XVIII 



ha bevágásai s karélyai mélyek és kerekek , ak- 

 kor öblös (f. siuuatum), mint a Tölgyfáé; ha pedig 

 karélyai ránczba vannak szedve, akkor fodros (f. 

 crispmn), mint a Bodros üszányé, neveket vi- 

 selnek. 



A szabdalt éiü levelek közül ezek a nevezete- 

 sebbek. Ha a levél mély bevágásai szűk szegletüek, 

 kiülő részei pedig tompák, mint a Szőllőé, akkor 

 kcirélyos (f. lobatmii); ha bevágásai szűk szegie- 

 tüek; kiálló részei is hegyesek, akkor sallangos (f. 

 laciniatum) ; ha bevágásai nemcsak nagyok, hanem 

 a levél közepéig is érnek, mint a Mezei Kazupáé, 

 akkor szárnyason hasadt (f. pinnatifidum) ; ha a le- 

 vél éle szárnyason hasadt karélyai végei, le- vagy 

 hátrafelé tartanak , mint a Pongyola Pitypangé, 

 akkor kaczuros (f. runcinatum) ; ha bevágásai kö- 

 zepénél is mélyebbre hatnak, mint a Sikkantyus 

 Csüküllőé , akkor szárnyason hasogatott (f. pinnati 

 partitum); ha pedig szárnya metszetei vagy ha- 

 sábjai még egyszer, vagy kétszer bevagdaltak, s 

 ismét be vannak metszve, akkor kétszer-háromszor 

 szárny alt (Jo\mm.hi\)mii2it\iTLijí. tripinnatum) a neve. 

 . — Továbbá, ha a szárnyason hasadt levélnek nagy 

 végső karélya van, mint a Yetési Mustárnak, ak- 

 kor félbeszárnyasnak (f. lyratum) ; ha a levél 5 — 7 

 hoszszudad hasábra van bevágva, mint a Rózsás 

 Gerelyé, akkor tenyeresnek (f. palmatum), ha pedig 

 5 — 7 levélke van egy nyélre fűzve, mint a Bokré- 

 tafáé, akkor iijj ásnak (f. digitatum) hivják. 



5. Bármily alakú vagy bevagdalt élü legyen 

 a levél, ha egj nyelén csak egy levéllap van, min- 

 dég magános levélnek (folium simplex) nevezik; mi- 

 helyt azomban egj nyélre több levél nő, azonnal 

 fűzött levéllé (f. compositum) válik. Az egj nyél- 

 re fűzött levél egyes tagjait levélkének (foliolum) hiv- 

 ják. A fűzött levelek közül leginkább ezek fordul- 

 nak elő: a hármas levél (f. ternatum), midőn e^j 



