XXII 



vagy kocsánjkákon a virág- fö részein kivül nélia 

 zöld vagy más szinti levélkéket is látunk; az ilyen 

 levélnemü részt murvának (bractea) kivják. A vi- 

 rágzatok külömbözö nemei a következők : 



1. Ha a virágok a szár vagy a kocsány he- 

 gyén alig kivehető kocsányokra vagy azok nélkül 

 tömötten együvé nőnek, a virágzatot akkor cso- 

 jportosnak (i. aggregata) nevezik. A csoportos vi- 

 rágzat háromféle; ilyen: a) A fészkes virágzat (flos 

 compositus), midőn Qgj csészealaku gallérban, — 

 fészekben (calathidium), a szár vagy kocsány ki- 

 szélesedett (=vaczok, receptaculum) kopasz , vagy 

 polyvás V. szőrös hegyén több virág ül, mint a 

 milyen a Napraforgó, h) A gombos virágzat (caj)i- 

 tulum), midőn a szár vagy kocsány megvastago- 

 dott hegyén egy csomó olyan virág ül, m-elyek kö- 

 zül mindeniknek külön csészéje van, mint a Ló- 

 here fajai virágzata. 



2. Ha a virágok egy megnyúlt kocsányra ko- 

 csánykák nélkül vannak felfűzve, akkor a virág- 

 zatot füzéresfélének hivják ; ilyenek : a) A torzsa 

 (spadix) , midőn a virág lényeges szervei, mint a 

 terme és a poroda (lásd a virág alatt) cgj meghu- 

 sosodott kocsányra tömötten egymás mellé nőnek, 

 s be vannak burokkal takarva, mint a Konty virág 

 virágzatában. — h) A barka (amentum), midőn a 

 főkocsány hoszszában pikkelyes s a pikkelyek tö- 

 vein tény észszervei vannak; ilyen barkái van- 

 nak a Diófának, Fűznek ; a barka virágzás után 

 rendszerint lehull. — c) A toboz (strobilus) az olyan 

 virágzat, melynek fökocsányján egymásfelibe növő 

 megfásult tömött pikkelyei vannak, s tenyész- 

 szervei ezen pikkelyek tövén ülnek ^ ez azomban 

 csak a magva megérésekor hull le. — d) A füzér 

 (spica) az olyan virágzat, melynek a főkocsány- 

 jára kocsánytalanul nőnek a virágok, mint az Úti- 

 fűé. — e) Fiízérke (spicula)az olyan virágzat, mely- 

 ben 2 s több virágot, alólról 1 — 2 polyva (murva) 



