XXIII 



foglal be, mint a pázsitfélék virágzatai, p. o. a 

 Búzáé. 



3. Ha a virágok kocsányjai a szárhegye tete- 

 jéről egy pontból többen indulnak s végokon egy- 

 eo-y virágot tartanak, mint a Kankalin, akkor a 

 virágzatot a) ernyőnek (umbella),ba pedig az ernyő 

 kocslnyjai végei megint ernyösen ágaznak el, es 

 ezen ágak begyein van a virág, mmt a Kapor vi- 

 ráo-zatán, akkor h) kétszeres ernyőnek bívják. Ha 

 pedio- egy pontból ugy indulnak a kocsányok,mmt- 

 ha ernyővé alakulnának, azomban a kocsányok 

 külömbözö boszszuságuvá ágbogosan fejlenek la 

 véo-re, s a rajtok levő virágokkal mégis egy sík- 

 ban terülnek ki, mint a Bodzafa, Kánya Bangita 

 virágzatai, akkor hogernyönek (cyma) nevezik. 



4. Ha a főkocsányból külömbözö magasság- 

 ban, vagy váltogatva vagy féloldalon apró ko- 

 csánykák fejlenek ki, s ezeknek a végein vannak 

 a virágok, mint a Káposztán, akkor a «; fürtnek (ra- 

 cemus) hivják, a kocsány feloldalán nőtt kocsany- 

 kákon álló virágzatot féloldali (r. secundus), mmt 

 a Gyöngyvirágé, mikor pedig aíürttöbb aproíurt- 

 ből áll, mint a özőllőé, akkor billengnek (r. compo- 

 situs) nevezik. — h) Mikor a főkocsányból külöm- 

 bözö magasságban kocsánykák fejlenek ki, s az- 

 után ezen kocsánykák különféleképen elágaznak, 

 s a virágok ezen különféle magasságra éro ko- 

 csánykák hegvein vannak, a virágzatot ilyenkor 

 bugának (panicula) nevezik. Azomban ezen bugás 

 virágzat többféle: ha p. o. a buga ágai szélylyei 

 vaoy kinyilva állanak, mint Sizahé, okkov pongtjola 

 hum (p. pátens) a neve; ha pedig a sokféleképen 

 elágazó buga kocsánykái meszsze kinyúlnak, mmt 

 a Derczefüé, akkor buglyos bugának (p. diífusa), lia 

 pedig a főkocsányból kiinduló kocsánykák meg- 

 gyököntek, mint a Berzedt Galajé, akkor szelylyei- 

 h&rzedt (p. divaricata); ha végre a íőkocsany el- 



