XXIV 



ágazásai ugy tartanak öszsze , liogy mintegy bun- 

 kót képeznek, mint a Fagyalfáé, akkor fejes buga 

 (tliyrsus) nevet viselnek. — c)Ha a kocsányjai kü- 

 lömböző magasságból indulnak, s liegyök felé épen 

 ily külömbözö magasságból indulva ágaznak, s a vi- 

 rágai végre mégis egy síkban terülnek ki, mint a 

 Salátáé, vagy a Csengő Linkáé, akkor sátorozó vi- 

 rágzatnak (corymbus) liivják. — d) Ha a virágok 

 szára tetejében igen kurta kocsánykákon tömötten 

 ülnek, mint a Barát Szegfű virágzatában, akkor 

 csomónak (fasciculus) nevezik. — e) Ha a szára kö- 

 rül egyenlő magasságban, körben ülnek a virágok, 

 mint a Mezei Zsályáé vagy a Tátkanafé, akkor 

 gyürils virágzatnak (verticillus) liivják. 



5. §, A virágról, 



1. A kocsány hegyén a mag kiíejlödhetése vé- 

 gett növő s a bimbóban átalakult leveleket virág- 

 nak (flos) hivják. 



^•- A tökélyes virág négy fő részből áll. A virág 

 ktilso* ?öld takaróját csészének (calyx), az ezen be- 

 lől eső ázines leveleket bokrétának (corolla), a bok- 

 rétán belől*' (^ső, virágport tartalmazó részeket po- 

 rodának (stanibn), s a porodánál még beljebb álló 

 magot termő, átalakult leveleket ter önének (pistil- 

 lum) nevezik. A csésze és bokréta, vagy a két 

 külső takaró, mint a melyek a két belső rész, (po- 

 roda és terme) védőszereül szolgálnak, a virágnak 

 nem lényeges, a két belső rész ellenben lényeges ré- 

 szeit teszik. — Ugyanazért vannak olyan virágok, 

 melyeknek, egyszerűen vagyis alaktanilag véve a 

 dolgot, nincsen csészéjök, hanem a külső takaró- 

 jok is íjokréta szinü, amilyen p. a Liliom, Tulipán 

 stb. : az ilyen virágok külső takaróját aztán se csé- 

 szének, se bokrétának, hanem ZepeíweA; (perigonium) 

 nevezik; vannak ismét olyanok, melyeknek se csé- 



