XXVII 



nus) nevezzük; mivel ilyen esetben a maghon min- 

 dég a virág- alatt van. — A virág részei különféle 

 üszszenövéseiböl vagj egymáshoz állásából szár- 

 mazó többféle elnevezéseket^ mint a melyek a kez- 

 döfüvészt könnyen zavarba hozhatnák^ itt elhagy- 

 ván, átmegyek a virág egyes részei rövid leírására. 



a) A csésze (calyx) a virág négy fö részei kö- 

 zül mindég a külső kört képezi , s akár egy, akár 

 több tagból áll, tagjai a vaczokból mindég egyenlő 

 magasságban indulnak ki, mely fő jelleménél fog- 

 va a csészét a külömböző magasságból induló mur- 

 va levelektől meg Ichctkülömböztetni: rendszerint 

 zöldszinü. A csésze szabályszerülegegy körben álló 

 levelekből alakul, vannak azomban virágok, me- 

 lyekben a rendes csészén kivül még egy alsó csé- 

 sze is képződik; a csészén kivül álló alsó csészét 

 líülsó csészének (epicalyx, calyculus) nevezik. Ilyen 

 külső csészéjük van a mályvaféléknek, a Földieper 

 8zamóczának. A fészkes virágok külső zöld taka- 

 róját a csészével nem kell összezavarni, mivel ez, 

 mint Icnnebb emelve volt, a gallérnak (involucrum) 

 egy sajátszerű faja, melyet fészeknek (calathidium) 

 nevezünk. A fészket is környezi néha alsó csésze 

 forma, mint p. o. az Üszögör virágában; de mivel 

 ez nem a csésze, hanem a gallér alatt van, külső 

 csészének nem nevezhető, hanem mivel murvafor- 

 ma, murvakor a neve. — A fészkes virág csészéit 

 a fészken belől, a virág körül kell keresni, melyek 

 ott a maghon aljával öszsze vannak nőve s annak 

 a tetején vagy mint pikkelyek, vagy mint szőrök, 

 azaz: bóbita (pappus) láthatók. 



Ha a csésze levelei egész alj okig szabadok, 

 akkor a csészét szabadon állónak s anynyi levelű- 

 nek mondják, a hány levélből áll; van p. o. 2, 3, 4, 

 5 levelű csésze; ha a csésze levelei akármily kis 

 részben öszsze vannak nőve, akkor a csészét egy- 

 tagúnak hivják. Azomban az ogj tagú csésze leve- 



