XXVIII 



lei nem mindenkor egyenlő magasságig levén ösz- 

 szenöve, az egy tagú csésze, levelei öszszenövése 

 szerint külömbözö név alatt ismeretes. Ha például 

 az egy tagú csésze levelei nem nőttek a csésze kö- 

 zepéig öszsze, vagy a mint mondani szokás , félig- 

 nél lejjebb vannak bebasitva : akkor hasábosnak 

 (c. partitus) bivják. — • Négy basábu csészéje van 

 p. o. a Cser Szigorállnak ; ót basábu csészéje van 

 a Fekete Nadálytőnek stb. Ha a csésze levelei fé- 

 lignél feljebb vannak öszszenőve, vagy legfelebb 

 félig vannak bebasitva, akkor hemetszettnek (c. 

 fidus) nevezik. Ötmetszetii csészéje van p. o. a Kö- 

 kény Szilvának, a K. Csucsornak stb. — Ha csak 

 a begyei nincsenek öszszenöve,vagy csak a begyei 

 vannak bevagdalva, akkor fogas (c. dentatus) a 

 neve. Négy fogú csészéje van a Fagyainak, öt fogú 

 a Szegfűnek stb. Néba a csésze metszetei vagy fo- 

 gai nem érnek egyenlő magasságra, hanem például 

 2 foga jóval alább, 3 jóval felébb áll, s a nyilasa 

 e miatt a tátott szájhoz hasonlít, mint a Zanóté; 

 ilyenkor a csészét ajakasnak (c. labiatus) nevezik. 



A csésze tartósságáról jegyezzük meg, hogy 

 vannak virágok, melyeknek a csészéje csak addig 

 tart, mig a virágot bimbójában takarja, és mihelyt 

 a virág kinyilik, azonnal lepattan ; ilyen a Mák, a 

 Gódircz stb. csészéje, az ilyen csészét lepattanónak 

 hivják. Tannak virágok, melyeknek a csészéje el- 

 virágzás után esik le, mint a Szódokfáé, Sziron- 

 táké stb. ; az ilyen csészét lelndlónak nevezik. Tan- 

 nak végre csészék, melyek a virág elnyilása után 

 is megmaradnak, s a termését vagy betakarják, 

 vagy azzal együvé is nőnek, mintaBolonditóCsal- 

 matoké, az Almáé, Körtvélyé stb.; az ilyen csésze 

 állandó nevet visel. 



h) A hokréta (corrolla) a virág négy fő része 

 között, mindég a csészén közvetlen belől eső kört 

 képezi, hasonlóul levélanyagból alakult át, csak- 



