XXXII 



leplen belől álló részei a virágnak^ épen ugy, mint 

 a yirág külső takarói a bimbóban kifeslett apró 

 levelekből alakultak át. A poroda lényeges két fő 

 része a zacskóforma poríoA; (antbera) és a portokba 

 zárt virágpor (pollen), a barmadik nem lényeges, s 

 annál fogva nem is mindenkor kifejlett része, azon 

 vékony fonalszálforma nyujtvány, melynél fogva 

 a poroda vagy a vaczokboz vagy a bokrétához 

 vagy a csészéhez van nőve; ezen fonalalaku alsó 

 részét szálcsdnak (filamentum) nevezik. — Mikor a 

 poroda megérik, portokai felrepednek, s a bennök le- 

 vő virágpor kiömlik vagy kiszóródik. 



Ha a porodák egyenlő magasak és semmi ré- 

 szök nincs egygyüvé nőve, akkor csak megszok- 

 ták számlálni, s azt mondják a virágról, 1, 2, 3, 4, 

 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 porodások; ba a porodák egyen- 

 lő magasak és semmi részök nem nőtt egymással 

 egybe, s 12 — 15-nél többen vannak, akkor azt né- 

 zik rajtok honnan indulnak ki. Ugyanis, ha abok- 

 réta vagy csésze karimájáról indulnak; akkor a 

 virágot 20 porodásnak, mint az Almafa virágában; 

 ha pedig a vaczokból a maghon tövéről nőnek, 

 mint a Kököcsinben; akkor a virágot sok poro- 

 dásnak hivják. — Ha a ]3orodák négyen vannak, 

 kettő közülök egyenlő magas és kettő egyenlő ala- 

 csony mint a Tátkanafban, akkor a virágot két 

 f'óhh porodásnak nevezik. Ha hat poroda van a vi- 

 rágban s azok közül négy egyenlő magas, 2 egyen- 

 lő alacsony, mint a Retek v. a Káposzta virágá- 

 ban; akkor a virágot négy föbhpoj-odásnak neyezik. 

 Ha a porodáknak a szálcsái valamely részben vagy 

 egészben öszszenőttek, de a portokok szabadok, 

 akkor a virágot falkásnak mint az Arorr, Mályva, 

 Ákász, Linka (1, 2 és sokfalkás.) Ha pedig por- 

 tokai nőttek öszsze, mint a Napraforgó középvirá- 

 gaiban, akkor forrtportokunak hivják. Ha a poro- 

 dák termére nőttek, mint a Kosborfélékben, akkor 



