XXXIII 



jporoddsterméjüeknek ; ha végre a porodák külön, a 

 terme is külön virágban lakik, mint a Tök 's a 

 Nyárfa virágaiban: akkor lakiaknak nevezik. A 

 növények porodái egyenlő és viszonyos magassága, 

 szálcsái vagy portokai öszsze, vagy a termére nö- 

 vése, vagy külön virágban való lakása, szolgál a 

 Linné rendszere alapjául. (Lásd az I. táblán XLV". 

 lap a Linné seregei meghatározását.) 



f) A terme (pistillum) a virág legbelső részén 

 a bimbóban átalakuló termő levelekből (carpella) 

 képződik. Ha egj termő levélből alakul, mint a Pa- 

 szulyé, akkor egyszerűnek (pistillum simplex), ha több 

 termőlevélből forr öszsze, mint a Konkolyé, akkor 

 öszszetettnek (pist. compositum) nevezik. Ha egy 

 vagy több termő levél öszszeforradásából áll elő a 

 terme, akkor a növényt egyterméjünek (plánta mo- 

 nocarpica) ; ha pedig egy virágban sok termő le- 

 vél fejlik ki, s egymás mellett mindenikből önálló 

 terme áll elő, akkor a növényt sok terméjünek (pl. 

 polycarpica) nevezik; ilyen p. o. a Szirontáké. 



A termének rendszerint három főrésze van : a 

 vaczokra vagy vánkosra nőtt maghon (germen s. 

 ovarium) az erről felfelé emelkedő száracska vagy 

 a hibeszár (stylus), a bibeszáron, vagy ha ez hi- 

 jányzik, a maghon tetején ülő bibe (stigma.) A ter- 

 mének a maghon és a bibe lényeges, a bibeszár 

 mellékes része. 



A maghont alkotó termő levelek ugy hajol- 

 nak s forrnak öszsze, hogy belől üreget képeznek ; 

 befordult élei pedig vagy a belső oldalain kiálló 

 sinórokká lesznek, mint a mák maghonában, vagy 

 pedig a maghon közepén öszszeforrván , rekesze- 

 ket alkotó válaszfalakká alakulnak. Az első esetben 

 a maghon egj^ a második esetben több rekeszüvé 

 válik. -— A levelek befordult széleiből alakult si- 

 nórokon vagy válaszfalakon apró hólyagocskák 

 támadnak, melyek egy-egy kis k'ótoléknél (podos- 



