XXXIX 



egyszeres vagy kétszeres hám (integumentum vagy 

 epidermis) takarja. E hám egyik pontját egy kis 

 kötölék (podospermium) foglalja öszsze a maghon- 

 nal vagy magrejtövel; ezen kötöléknél fogva táp- 

 lálkozik a mag a növény gyökere tápszivói, és le- 

 velei által felszívott tápszerből, s csak ezen csa- 

 torna által fejlődhetnek ki a mag hámján belől 

 eső részei. — Minden rendesen kifejlett magnak 

 leglényegesebb része a csirája (embryo.) A csirá- 

 nak három fő részét lehet megkülömböztetni, t. i. 

 a kötölékkel egybeköttetésben volt alsó kúpos vé- 

 gét vagy a gyököcskéjét (radicula) a közép részét 

 vagyis Si törzs durványdt (csiuMciúus) és a gyököcské- 

 vel átellenes vége bimbóját vagy a Wo;'eí(plumula.) 



A rendesen kifejlett mag csiráját vagy bebur- 

 kolja vagy két oldalról fogja körül a magbele. Ez 

 némely esetben szijjas vagy porczogós, némely 

 esetben tisztán lisztes képződmény, sok esetben 

 pedig mind a kétféle egymás mellett. — A mag 

 szijjas vagy porczogós belét, vegyi alkató részei 

 miatt fejérnyének (albumén), lisztes állományát pe- 

 dig keményítőnek (amylum) nevezik. A magbelének 

 ezen két alkotó része közé egyéb állományokon kí- 

 vül gyakran olaj (oleum) is vegyül. A magbele 

 rendeltetése az, hogy az uj életre kelő magcsirája, 

 mielőtt gyökerei és levelei kifej lenek, belőle ve- 

 gye a táplálékát. 



A növények meghatározására szolgáló vezér- 

 fonalnak feladata főleg a növény részei külső alak- 

 jait ismertetni, élettani fejtegetésekbe tehát itt nem 

 bocsátkozhatni, elég legyen jelenleg a magvak kü- 

 lönféle kelését és külső alakjait érinteni. 



A megérett mag csirája a mag belében mind- 

 addig nyugton, hogy ugy mondjam, alva marad, 

 mig azt kedvező helyzet és körülmény uj életre 

 nem ébreszti. Ha a mag ily kedvező körülmények 

 közé jut s csirája fejledezni kezd, azt mondjuk: a 



