XLI 



hámja simaság-a, liorpodozottsága, tüskességére 

 stb., e mellett a mag alakjára; épen ez oknál fogva 

 el kellene itt számlálnom , a magvak mindezen je- 

 gyeit. Miután azomban ezen jegyek a növények 

 egyéb részein oly sokszor vannak megmagyarázva, 

 söt miután ezen jegyek a mindennapi életben any- 

 nyira ismeretesek; feleslegessé válik itt azok is- 

 métlése. Ha azomban valamely különösebb, a min- 

 dennapi életben közönségesen nem ismert jegy for- 

 dul a magon elö, arról a könyv hátulján levő mü- 

 szótárból a kezdő füvész szerezhet magának felvi- 

 lágosítást. 



II. 



A növények meghatározására és e könyv 

 használatára szolgáló rövid utasítás. 



1. A ki valamely növényt meg akar határoz- 

 ni, minthogy annak minden főbb részét meg kell 

 vizsgálni, olyan növényt kell vizsgálat alá vennie, 

 melynek minden része gyökerétől kezdve, nemcsak 

 megvan, hanem tökéletesen ki is van fejlődve. E 

 mellett a szemlélet alá vett növénynek virágzó, ha 

 lehető, oly állapotban kell lenni, hogy termése is 

 ki legyen fej Ive. Minthogy pedig ez a kettő, t. i. 

 virág és termés, nem minden növényen látható 

 egyidöben, a füvésznek az olyan növényt, melyet 

 virágzása idején tökéletesen meg nem határozhat, 

 kifejlett termésével újra elő kell keríteni, s az azon 

 közben megszáraztott virágzó példánynyal öszsze- 

 hasonlitva, két izben kell meghatározni. 



A kezdőnek egyébiránt legjobb, kezdetben is- 

 meretes növényt venni a kezébe s azon próbálgatni 

 mind a növény szervei megismergetését s egymás- 

 tól való megkülömböztetését, mind. a könyv hasz- 

 nálatát. A mint egy ismeretes növény részeit a 

 könyv segítségével megismerte, s magának jól meg- 



