XV 



nak, a Paszuljnak stb. Más növény levele gerin- 

 czéböl nem nőnek ki oldal inak, kanem a levélinai 

 az aljától fel a végéig^a gerinczével párhuzamosan 

 futnak, az inakat egymással öszszekötö erei pedig 

 puszta szemmel nézve ki sem vehetők; az ilyen 

 növényeket jpárhuzamos inu levelüeknek hivják. — • 

 Ilyen levelei vannak a pázsitfüveknek, Tulipán- 

 nak, Hagymának stb. — A levél gerinczét inai és 

 erei közeit kitöltő puha részeket finom felbőr vonja 

 be, melyet lichymak (epidermis) neveznek ; ezen há- 

 mon állati szájhoz hasonló, de csak erősen nagyitó 

 üveg segítségévei látható, szdjacsok^ (stomata) van- 

 nak, melyeken át képesek a növények a légből 

 táplálkozni és felesleges nedvöket kigőzölögni. 



A levél alsó és felső szinét a levél alsó és felső 

 lapjának (pagina) alsó részét, ott, hol a nyele be- 

 leér, vagy a gerincze kezdődik, a levél két vallá- 

 siak (basis), a vállaival átellenes azon részét, a hol 

 a gerincze végződik, a levéViegyének (apex) a vál- 

 lától a hegyéig s innen ismét a vállához menő ke- 

 rületét élének (margó) nevezik. 



3. A növényfajok egyik fő megkülömbözte- 

 tése jelét a füvészek a levelek alakjaiban találván, 

 a füvésznek igen jól kell ismerni a levelek Juilön- 

 féle alakjait. A levelek alap alakjai következők: 



Kerek vagy köralaku (folium orbiculare) az 

 olyan levél, mely a körhöz hasonló; — körkörös 

 (f. ellijDticum) az olyan levél, melynek a válla és a 

 hegye csaknem egyenlően van elkerekedve, azom- 

 ban olyan hoszszukás köralaku, mintha két köz- 

 ponttal volna két kör egymásba irva; ilyen a Szil-- 

 vafa és a Gyöngyvirág levele. — Tojásdad (f. ova- 

 tum) az olyan levél, melynek a válla szélesebben 

 a hegye pedig keskenyebben kerek vagy épen he- 

 gyes, vagy olyan, mint egy keményre főzött s 

 hoszszában kétfelé vágott tojásnak a lapja. Ilyen 

 levele van a Körtefának. Viszszás-tojásdad (f. obo- 



