IX 



egyszerre sok ág indul ki^ s ezen ágak mind egy en- 

 lö átmérőjűek^ az ilyen növényeket rostos gyökerű 

 növényeknek nevezzük. Mind a két esetben a gyö- 

 kér lényeges részei: a rostjai vagy a rostocskái s 

 ennek taplós szövetű végei; melylyel a tápszert 

 öszszegyüjti s félsz edi, vagyis a tápszivóí. 



2. A tögyökér (rhizoma) alakjára nézve kü- 

 lönféle. — Ha a tögyökér csaknem mindenütt 

 egyenlő; azomban egy zsinegnél nem vastagabb, 

 akkor/oíia?«Zrí/j?í/?«A: (r. liliformis) ; ka az ilyen gyö- 

 kér a zsinegnél vastagabb; akkor hengeralakunak 

 (r. cylindrica) bivják. Fonalalaku tőgyökere van a 

 Házi Lennek; hengeresalaku tőgyökere van a Ke- 

 rek Kapotny aknák. — Ha a tögyökér teteje las- 

 sanként kezd aláfelé vastagodni, a közepe feléleg- 

 vastagabbá lesZ; onnan aztán ismét lassanként vé- 

 konyodik el; akkoro?'5oa/«A:i6(r. fusciformis)a neve. 

 Ilyen orsóalaku tőgyökere van a Terjöke Kigyó- 

 szisznekésaYetési Konkolynak. — Ha a tögyökér 

 a növénytövénél legszélesebb s onnan kezdve alá- 

 felé menedékesen hfeg3^esedik el, akkor murokala- 

 nak nevezik. Ilyen tőgyökere van a Sárga Hurok- 

 nak. — Ha a tögyökér felül elszélesedvén hasason 

 hirtelen elkerekedik s alján vékonyan nyúlik ki, 

 akkorí'ep««í«A:?t(r. napiformis)a neve. Ilyen tőgyö- 

 kere van a Reteknek. — Néha a tögyökér, sőt a 

 mellék gyökerek végei is kolonczosan megvasta- 

 godnak; a midőn az ilyen gyökereket gumós gyö- 

 kereknek nevezik; mint a milyen a Kolonczos Baj- 

 nóczáé; a Mogyorós Bükkönyé stb. ; de az ilyen 

 gumókat nem kell a rügy tulajdonsággal biró gumók- 

 kal felcserélni. 



3. A rostos gyökér rostjai alakjukra nézve vagy 

 fonal- vagy czérnaalakuak. 



4. A gyökerek helyzetűkre nézve is kűlöm- 

 böznek egymástól. Legtöbb növény gyökere a föld- 

 ben; némelyeké a vizben, másoké pedig a levegő- 



