yin 



a törzs elágazásait oldal ágaknak, leveleknek, virág- 

 nak és termésnek szoktuk neyezni. 



Minthogy a növények ezen részeik által szer- 

 zik meg és szivják fel az életök fentartására s ré- 

 szeik gyarapodására szükséges táplálékot; a nö- 

 vény ezen részeit, egyszóval szerveknek, vagy élet- 

 müveknek (orgona) kivják. 



A ki valamely növényt meg akar vizsgálni s 

 vizsgálata után határozottan meg is akar ismerni; 

 annak a növény mindezen részeit (szerveit) apróra 

 meg kell szemlélni, s azután ezen részek alakjait, 

 mint az egész növény ismertető jegyeit (bélyegeit) 

 szorosan meg kell tudni határozni. — Ezen ismer- 

 tető jegyek többnyire oly szembetűnök, hogy azo- 

 kat első tekintetre meg lehet egymástól külöm- 

 böztetni; azomban több esetben fordulnak a nö- 

 vényeken olyan bélyegek is elő, melyeknek alak- 

 ját csak nagyitó üveg (Loupe) segítségével lehet 

 megszemlélni. Ilyen esetekre a füvésznek egy kö- 

 zönséges nagyitó üveget kell szerezni. 



Hogy a kezdő fűvész a növények szervei főbb 

 alakjairól helyes ismeretre tehessen szert; a nö- 

 vények szervei alakjait főbb vonalaiban a követ- 

 kezőkben előadom. 



1. §. A gyökérről. 



1. A növény tövéből lefelé növő azon részt, 

 melynek rendeltetése az, hogy a növény táplálása 

 és gyarapodására szolgáló anyagokat öszszegyüjtse 

 és felszívja, s melynél fogva a növény helyén meg- 

 állhasson, a növény gyökerének (radix) nevezzük. 

 A gyökér a növény tövéből vagy egy fő, vagy 

 sok ággal indul ki. Ha egy főággal indul ki s az- 

 után ezen fő ág oldalából nőnek ki, a főágnál ki- 

 sebb ágak, azon esetben az ilyen növényeket tö- 

 gyökeres növényeknek; ha pedig a növény tövéből 



