Fazekas Magyar füvészkönyve műszavaihoz tar- 

 tottam magamat, csupán ott kívántam ettől eltérni, 

 a hol a tudomány és az izlés^vagy a szükség kény- 

 szeritettek. Yajha a magyar füvészek ezen elvet 

 követve; a műnyelvre nézve egységre juthatnának! 



A tudomány fejlődésével e század eleje óta a 

 növények elnevezése (nomenclatura) változott is, 

 gyarapodott is ; ehhez képest a Diószeghi Fazekas 

 magyar elnevezéseihez, hogy a nagyszerűen megkez- 

 dett magyar elnevezés során csorba ne maradjon, 

 pótlékul ujakat kellett készítenem, s az 1852-ben 

 készítettekhez most ismét készítettem ujakat, ezek 

 mellett felhasználtam a Brassai Sámuel és Kovács 

 Gyula tudós füvészek által készítetteket; ezenkí- 

 vül a növényfajok leírásához csatoltam a növények 

 népies neveit is. 



A növények rendéi és nemei sorozatában szo- 

 rosan követtem Endlichert, a nemek és fajok jel- 

 lemzése- s leírására nézve magokon a természetes 

 növényeken kivül, Cüríe ,Anleitung stb. Pflanzen 

 zu bestímmen^; Maly ,Florav. Deutschland^ ; Koch 

 ,Deutschlands Florá^-t és Sadler ,Flora Comita- 

 tus Pestíensis't (1840) használtam. Ott, hol nem 

 látszott szükségesnek, a lehető legrövidebben ír- 

 tam le a növények legfőbb jellemeit; ott pedig, hol 

 hittem, hogy a kezdő fűvész tévútra könnyen jut- 

 hatna, a részletesebb leírást tartottam szemem előtt. 



Jelen műben csupán a Pestmegyében vadon 

 termő s néhány mivelés alatti átalánosabban el- 

 terjedt közhasznú növény van leírva, nemcsak 

 azért, mivel 15 éven át e vidéken folytatott kirándu- 



