IV 



Az egyszerű feltalálhatására a vizsgálódót a 

 fejtegető módszer (methodus analytica) vezethet- 

 vén legbiztosabban el ; vezérfonalomat a Lamarck- 

 Cürié-féle fejtegető két-két águ módszer (dichoto- 

 methodus) szerint készitettem. — Mivel azomban 

 az egyes ismeretek csak ugy válhatnak egyetemes 

 s tudományos ismeretté , ha azokat bizonyos rend- 

 szerben birjuk felfogni s áttekinteni: munkám szer- 

 kesztésében nem téveszthettem szemem elől, hogy 

 a vizsgálódó a gyakorlati utón is észre vétlenül jut- 

 hasson a Linné mesterséges és az EndlicJier természe- 

 tes rendszere ismeretéhez, s végül a megismert nö- 

 vényeket mindkét rendszerben áttekinthesse. 



Továbbá mivel olyan füvész'et kedvellő isohajt- 

 hat művem segítségével a növények ismergetésé- 

 ben előhaladni, ki iskolailag nem szerezhette meg 

 az ehhez megkívántató előismereteket; az ilyenek 

 kedveért kettős segédeszközt kívántam nyújtani: 

 egyiket a bevezetésben olvasható lehető legrövi- 

 debb s népszerű növényi alaktant (Morphologia), 

 másikat a könyv végén levő növénytani rövid míi- 

 szótárt. A rövid növényalaktant azért irtam, hogy 

 az önerején vizsgálódó^ a növény lényeges részeit 

 egymás mellett rendben láthassa ; a növénytani 

 müszótárt pedig azért, hogy a könyv szövegében 

 előforduló minden egyes műszó jelentését szűkség 

 szerint felkereshesse. 



A növénytani műnyelvet (terminológia) ille- 

 tőleg, még az 1852-ben megjelent növény tani mun- 

 kámban*) kifejtett nézetemhez hiven a Diószeghi 

 *) Vezérkönyv a nörénytan, tanítása és tanulására. Pesten, 1852. 



