sócskákká képződnek. Mindenütt, de különösen homokos 

 tereken. -21. Kora tavasztól Jul. V2 — 1'. 



Borsókás P. P. bulbosa. L, 

 Virágai nem képződnek borsócskákká. 4. 



4. Bugája koesányjai kétáguak, ritkán egyesek, sőt hárma- 



sok is. O. 

 Bugája alsó kocsányjai többnyire 5 águak; szalmája 

 1 — 3 láb magas. 6. 



5. Bugája kocsányjai elvirágzás után lefelé hajlanak, kopa- 



szok ; füzérkéi hoszszukás tojásdadok; szalmája kissé 

 lapitott, hajlós. Utón, útfélen ; egész nyáron át vi- 

 rágzik. 3 — 10". Nyári P. P. annua. L. 

 Bugája kocsányjai nem hajolnak lefelé ; szalmája tövét 

 gyepes, tömött tölevelei fogják körül, melyeket szalmá- 

 jával együtt egy közös burok foglal be ; polyvája sar- 

 lós és csólnak alakú. A budai, buda-örsi és budakeszi 

 magasabb hegyeken. 2f . Maj. — Jun. % — V. 



Bérezi P. P. alpina.L. 



6. Szalmája és levele hüvelyei kopaszok; levelei tövön 



ránczosak, a legfelső rendszerint hoszszabb mint a hü- 

 velye ; ondói inai alig látszók. Mocsárokban és vize- 

 nyős réteken ^j. . Jun. — Aug. 1 V2 — 4'. 



Kövér P. P. fertilis. Hőst. 

 Szalmája érdes ; felső levele sokkal kurtább, mint a hü- 

 velye ; ondóin kiálló inuak. Réteken, kivált nedves he- 

 lyeken. 4. Maj.— Jul. 1—3'. 



Sovány P. P. triviális, L, 



7. Füzérkéi többnyire 6 viraguak, láncsások ; bugája tö- 



mött, gyakran egyoldali, kocsányjai érdesek ; szalmája 

 kétélüvé lapult, tövén henyélő ; levelei kurták ; gyö- 

 kere erősen terjedő. Réteken, legelőkön, köves helye- 

 ken, szóllőskertekben. 2f. Vs — IV2'. 



Fejes P. P. compressa. L, 

 Füzérkéi 3 — 5 virágnak, virágocskáit háta ina alsó ré- 

 szén és élein gyapjunemü szőrszál foglalja öszsze. 8. 



8. Virágai 5 inuak; bugája mindenfelé egyenlően terül; 



levele tövén nincs ráncz ; felső levele kurtább, mint a 



