80 



a középsők szives hoszszukások, hegyesek,, a legfel- 

 sők láncsások. — Omladékokon, házak körül, szikes 

 helyeken gyakori. -2X. Jun. — Aug. 2 — 4'. 



Tompalevclü L. R. oUusifolius. L. 

 Magrejtője belsó metszetei nem nyúlnak hoszszu he- 

 gyüekké ; leveleik láncsások. *7- 



7. Magrejtóje belső metszetei kerekdedek , csaknem szi- 



vesek, épélüek, vagy tövön alig fogasoltok 5 levelei 

 fodrosak, hegyesek. — Legelőkön, réteken, szántó- 

 földeken, útfeleken, nagyon közönséges. -21. Jun. — 

 Jul. iVa — 4'. Bodros L. R. críspus, L. 



Magrejtője belső metszetei tojásdad háromszögüek, ép- 

 élüek vagy hátul fogasok; levelei tövön elkeskenye- 

 dettek, élők habosán csipkézett; levele nyelei felül 

 laposak. — Mocsárokban, folyók mellett és füzesek- 

 ben. 2|. . Jun. — Aug. — Ez a legnagyobb lórom-faj. 

 Parti L. R. Hydrolapatlmm, Huds. 



8. Levelei nyil- vagy dárdaalakuak, eresek ; pálhái sallan- 



gosan fogasok. — Gyümölcsösökben, legelőkön, ré- 

 teken. 24. Jun. — Aug. /l — 2'. (Mezei sóska; sósdi; 

 sóslórom.) Erdei sóska L. R. acetosa. L. 



Levelei dárdaalakuak láncsások, v. szálasok. — Hegyi 

 és homoki száraz gyepeken, -^f . Jíyáron át 1 — 1%'. 

 {Mezei füles sóska ; madár sóska.) 



Madár L. R. acetosella. L. 



2. CZIKKSZÁR. Polygonum. L. 



1. Virágzata fúzéres. 2- 

 Virágzata más állású. 7. 



2. Fűzére sűrű, tömött, hengeres. 3. 

 Fűzére ritka, vékony, fonalalaku. 5. 



3. Tőgyökere terjedő; virága öt porodás ; levelei hoszszukás 



láncsások, nyelesek. Yidra Cz. P. amphibium. L, 

 Válfajai: a) felső levelei és szára vizén úszók, hosz- 

 szu nyelüek, kopaszok: natans ; h) levelei félfaru szi- 

 vesek, nyelesek, kopaszok, élei érdesesek, szára csak- 

 nem felálló: aquaticum; c) levelei hoszszudadok, he- 



