84 



ligetekben. '^. Mart. — Aprii 1 — 3'. {Farkashárs; 

 tetüfa.) 



Farkas B. D. Mezereum. L. 



2. Szára henyélő ; levelei láncsás -ékalakuak, tompák, kurta 

 szálka hegyűek, kopaszok ; virágzata szárhegyi, csomós 

 kurta kocsányu, murvái és szára felső része szőrösö- 

 dó ; virága piros, jószagu ; termése száraz barnálló. 

 — A budai kincstári erdők száraz gyepein. "^. Maj. 



Henye B. D. Cneomm. L. 



2. CZICZÓ. Passerina. L. 



Szára felálló, egyszerű, vagy ágas; levelei rendetlen 

 állásúak, szálasok, szárától kissé elállók; virágai hó- 

 naljiak, zöldek, leple metszetei virágzás után öszsze- 

 tartanak. — Szántóföldeken, homoki és hegyi gyepe- 

 ken gyakori. 0. Jul. — Aug. 1 — IV2'. 



Egy nyári Cz. P. annua, Wickstr, 

 34. Rend. Ezüstfafélék. Eleagneae. R. Br. 



1. EZÜSTFA. Eleagnus. L. 



Levelei láncsások, hegyesek, épéltiek, mind két lapja- 

 kon ezüstszinti felomlásosak ; kocsányos virágai hónal- 

 jiak, kivül ezüst, belől narancsszinüek. — Mivelik. ■^. 

 Maj. {Füz olajfa; ezüstfüz.) 



Olaj E. E. angusiifolia. L, 



35. Rend. Gégevirágfélék. Aristolochiaceae. Jws^. 



1. GÉGEVIRÁG. Aristolochia. L. 



Szára egyszerű, felálló; levelei tojásdadok, mélyen szi- 

 vesek, nyelesek, kopaszok; virágai hónaljiak, csomó- 

 sak, sárgák; termése nagy, hatszögü-körtealaku. Bo- 



