126 



nyelüek, tojásdadok vagy tojásdad-láncsások, szára 

 felső levelei szálasok, csipkésen fürészesek. — Hegyi 

 gyepeken. -4 > Jun.- — Jul. 1 — 2'. 



Grombos R. P. orbiculare. L. 



Virágzata hoszszukás füzér ; virága sárgás-zöld hegyű 



fejér, levelei kétszeresen csipkés-fürészesek, az alsók 



nyelesek, szives tojásdadok, a felsők láncsások. ■ — A 



pilisi hegyek magas ligeteiben. 2| , Jun. — Jul. 1 — 2'. 



Erdei R. P. spicatum. L, 



3. CSENGETYTYÜKE. Campanula. L. 



1. Csészéje öblei nem pillenpátyosak ; virága kék. 2. 

 Csészéje öblei pillenpátyosak ; pillenpátyai maghonára 



letüremlettek ; virága kék vagy lilasziuü ; czészéje 

 öblein levő pillenpátyai akkorák, mint a csészéje csö- 

 ve ; bokrétája metszetei hegyei kopaszok ,• virágzata 

 bugás, virágai kocsányai lehajlók ; levelei láncsások, 

 élei habosak ; az egész növény kurtaszőrrel van bo- 

 rítva. — Hegyi és homoki réteken. 0. Maj. — Jul. 



1—1 '4'. 



Pongyola Cs, C. siUHca. L. 



2. Virágai kocsányosak. 3. 

 Virágai kocsánytalanok. 9. 



3. Tokja lefüggó, tövén nyiló. 4. 



Tokja felálló, közepén vagy tetején nyiló. 7. 



4. Felső levelei szálasok, az alsók kerekded-vese, vagy 



szivalakuak , épélüek ; szára bugás, sok virágú. — • 

 Sziklákon, hegyi réteken és erdőkben, a homok dombi 

 erdőkben ritkább. 2f. Maj.— Jul. 1 — IV2'. 



Kereklevelü Cs. C. rotundifolia,L, 

 Levelei másformák és szélesebbek. 5. 



5. Puha szőrű; szára hengeres, felálló; levelei csipkések 



alsó lapjaikon szürke - molyhosak , az alsók hoszszu 

 nyelű szivesek, a felsők tojásdadok, elkeskenyedök. 

 — Hegyi és homoki réteken gyakori. ^■, Jul. — 

 Sept. 1—4'. 



Ökörfarku Cs. C, hononiensis. L, 



