130 



Virága szélesebb mint a kifejlett magva ; magva gör- 

 csösen érdes ; virága fejér. — ■ Posványokban és mo- 

 csárokban. 2j. . Maj. — Aug. 1 — 2'. 



Posvány Gr. G. uUginosum. L, 



10. Levelei négyesek, 3 inuak, fulánktalan hegyűek. 11. 

 Levelei, négyes, hatos- és tizenkettösek, egy inuak, s 



többnyire fulánkos hegyűek. 12. 



11. Szára felálló, sugár, négyszögű, kopasz vagy szőrösödó, 



tetején bugás; magvai molyhosan keményszőrüek ; 

 levelei láncsások, élőkön érdesek. — Sövényekben, 

 erdők szélein, vágásokon, Buda körül, ritka. 2J^ . Jun. 

 — Jul. 1—1 Va'. 



Északi Gr. G. horeale. L. 

 Szára terepély, felegyenesedő, kopasz, tetején bugás ; 

 magvai kopaszok, vagy egykissé szörösödők^ levelei 

 tojásdadok vagy hoszszukás láncsások, élőkön érdesek. 

 • — A megye sikján fekvő vizenyős réteken bőven, a 

 száraz helyeken gyepűkben ritka. 2f . Jun. — Aug. 

 1—1 V2'. 



Mézszagu Gr. G. ruhioides. L. 



12. Virága tojássárga; levelei 8 — 12, keskeny szálasok, 



fulánkos hegyűek, élők legyűremlett, alsó lapjaikon 

 kurta, puha szörűek ; bokrétája metszetei butulok igen 

 kurta hegyűek ; magva kopasz és sima. — Minden 

 gyepen. 2\-. Maj. — Sept. 1 — 2'. (Téjsugorüófü ; ká- 

 safü.) Téjoltó Gr. G. verum. L. 



Virága fejér, vagy sárgás fejér, levelei hatosak vagy 

 nyolczasok. 13. 



13. Szára hengeres, négy barázdáju ; levelei hoszszudad 



láncsások, tompák, fulánkos végűek, alsó lapjaikon 

 tengerszin zöldek; bugája buglyos ; kocsánykái hajszál 

 vékonyak^ virágzás előtt bókolok. — A Buda körül 

 fekvő magas erdőkben. -21. Maj. — Jun. 2 — 4'. 



Erdei Gr. G. sylvaticum. L. 

 Szára négyszögű. 14. 



14. Szára felálló ; hoszszukás bugája alsó ágai vizirányosan 



szélylyelállanak, elvirágzott kocsánykái szétterpedtek ; 



