140 



4. MÜRVAPIKK. Origamim. L. 



1. Levelei hegyes tojásdadok, csaknem kopaszok ; csészéje 



5 fogú ; bokrétája sötét piros, néha fejér. — Bok- 

 rokban, ligetekben vágásokon. 2^. Jun. — Jul. 1 — 3'. 

 {Szurokf'd ; feketegyoimr ; varga majoránna ; szvfü.) 

 Szurokszao'u M. 0. vulgare. L, 



2. Levelei tompa tojásdadok, nyelesek, mind két lapjokon 



szürke molyhosak; murvái tömöttek, csészéi felezet- 

 tek, fogatlanok ; bokrétája verhenyes fejér. — Mive- 

 lik. 0. Jul. — Aug. % — 1'. {Majoránna^ 



Majoránna M. 0. Majoránna. L. 



5. DÉMUTKA. Thymiis. L. 



1. Szára henyélő ; levelei láncsások, vagy kerekded körkö- 



rösek ; piros szinü bokrétája felső ajaka kicsípett, to- 

 jásdad, csaknem négyszögű. — Gyepeken mindenütt. 

 ■^. Cserjésedö. Jul. — Sept. {Kahukfii ; vad csombor.) 

 Kakuk D. T. Serpyllum. L. 

 Sokféle válfajai közül nevezetesebbek : a.) Minden ré- 

 sze borzas, szára ellenes oldala kopaszocska: T. la- 

 nuginosus ; &.) Szára mindenik oldala egyenlően sző- 

 rös, levelei láncsás-hoszszukások, vagy szálasok: T. 

 angustifolius ; c.) nagyobb mint az elébbi, levelei vál- 

 la felől elszükültek, néha szálasok és egészen szőrös : 

 T. pannonicus. stb. 



2. Szára és ágai felállók, ormói szőrösek ; levelei tojásdad- 



körkörösek, vagy kerekdedek, simák , virágzata gyű- 

 rűsen füzéres. — Magasabban fekvő erdei réteken, 

 erdőszéleken, Sz. -Endre, Visegrád és Vácz felé. 2^ . 

 Jul. — Oct. Vi — 1'. (Koch ezt is a T. imnnonicuS \í)l\- 

 fajjal azonegynek tartja.) 



Heg-yi D. T. montanus. W. K. 



6. KALAMINTA. CaLamintha. L. 



1. Virágzata hat virágú gyűrűkből áll, kocsányja egyszerű ; 

 termése csészéje tetején öszsze van húzódva, s rábo- 



