164 



gye hegyi vidékein , p. o. 



kon és patakok mellett. Q. Jun. — Aiig. 3 — 5'. 



Ekes F. V. speciosum. Schrad. 

 Levelei csipkések, felső lapjaik csaknem kopaszok, az 

 alsók porosan molyhosak , felső leveleik nyeletlenek, 

 tojásdadok, kihegyezettek; ágai fel- s kissé szélylyel- 

 állók, tornyosán bugásak , éles ormójuak ; virága sár- 

 ga, néha fejér. • — Telekes helyeken, szántóföldek s 

 utak mellett, erdőkben ritka. Q. Jun. — Aug. 2 — 4'. 

 Fedelékes F. F. Lychnitis. L. 



7. Virága rozsdaszinü ; kocsányjai csészéinél sokkal hosz- 



szabbak ; levelei csipkések, alsó lapjaikon molyhosak, 

 alsó levelei nyelesek, hoszszuk, a felsők hoszszas-to- 

 j ásdadok, hegyesek, nyeletlenek, szívesen szárölelők. 

 — A pesti és váczi homoki mezőkőn, réteken. Q. 

 Maj. — Jul. 1 — 3'. 



Füstfogta F. V. ruhiginosum, W, K. 

 Virága sárga. 8. 



8. Szára felső része élesen ormós , pirosas fekete ; alsó 



szárlevelei vállban szívesek, hoszszunyelüek , a felsők 

 tojásdad-hoszszuk, alól mind molyhosodók , csomókból 

 álló fürtje megnyúlt. — Mindenféle gyepeken. 0. 

 Jun. — Jul. 1 — 3'. 



Fekete F. F. nigrum. L. 



Szára felső része és bugásán álló ágai hengerdedek, 

 pirosas feketék; alsó levelei tojásdad-hoszszudadok, 

 nyélbe keskenyedők , vagy alig szívesek, a középsők 

 kurtanyelesek, a felsők nyeletlenek. — A budai lige- 

 tek, és a sikság gyepein. Q* J^^* — -^^^S* ^ — ^'* (^* 

 austriacum. Schrad.) 



Karcsú F. F. orientale. M. B, 



9. Levelei alsó lapjaikon molyhosak, tőlevelei nyelesek, 



tojásdadok, vagy hoszszukások , csipkések, közép és 

 felső levelei tőleveleinél sokkal kissebbek, nyeletle- 

 nek, apró csipkéjüek; kocsányjai murváinál sokkal 

 hoszszabbak; virága sötét lilasziuü. — Réteken, ki- 



