170 



son hasogatott fogasok ; virága szép kék. — Homoki 

 mezőkön, ritka. 4. Maj. — Jui. % — 1'. 



SallaDgoS Sz. F. austviaca. L, 



Válfajai: a) levelei láncsások, vagy láncsás szálasok 

 ritka csipkés-fürészes foguak : dentata j 6) levelei lán- 

 csások, vagy láncsás szálasok, szárnyason hasogatott 

 fürészesek : pinnatifida. 

 Nyeletlen levelei tojásdadok vagy hoszszukások, váll- 

 ban alig szívesek, mélyen fürészesek ; virága kék. — 

 Hegyi réteken, vágásokon, gyepükben. -21. Maj. — 

 Jul. %— 2'. 



Szélcslcvelü Sz. F. latifolia, L, 



Válfajai: a.) Szives vállú levelei szárölelók : F. latifo- 

 lia major. Schrad. j b.) tojásdad levelei leginkább 

 hoszukások: F. latifolia minor, Schrad. ^ A. F. Teu- 

 crium. L. vagy ezzel, vagy a F. austriaca-xsiWzonos. 



11. Szárhegyi fürtje magános, vagy ez alatt még számos 



oldali fürtje van; bokrétája csöve hengeres. 12. 

 Fürtjei, vagy a szára vagy ágai hegyén állanak ; bok- 

 rétája csöve igen kurta ; szárlevelei lassankint átmen- 

 nek murvába. 14. 



12. Murvái kocsányjával vagy egyenlők, vagy kurtábbak, 



szálas láncsások ; levelei egyszeresen vagy kétszer fü- 

 részeltek. — Magasan fekvő réteken, vágásokon, Bu- 

 dán a Farkasvölgyön. ^■ . Jun. — Aug. 1 — 2'. (F. 

 foltosa. W. K.) 



Fatytyu Sz. F. spuria. L, 



Murvái kocsányjainál hoszszabbak ; hoszszu fürtjei igen 

 tömöttek. 13. 



13. Kihegyezett láncsás levelei, egész a hegyéig élesen két- 



szer fürészesek ; murvái szálas araiaknak. — ■ A szigeti 

 vizenyős réteken, a Zagyva és a Tisza mellett eső 

 mocsárokban. 1\- . Jun. — Aug. 1^4 — 2'. 



Hoszszulevelü Sz. F. longifoUa. L, 

 Tojásdad-lánesás, alsó levelei tompák, a felsők hegye- 

 sek, csipkésen fürészesek, a hegyök felé épélüek; 



