215 



tüek, nyelecskések, felső levele levélkéi hoszszukás 

 láncsások hátsó élőkön fogasok, nyelecske nélküliek; 

 szirmai rendszerint nincsenek. — Erdei gyepeken, a 

 pilisi hegji erdők útfelein. Q- -^P^- — Jun. 1 — 2'. 



Yirágrugó F. C. impatiens. L. 

 Levelei nyele tövén nincsenek fülei. 2. 

 2. Portokai felrepedésök előtt pirosak; viszszás-tojásdad 

 szirmai 3-szor akkorák mint a csészéje ; szára ormó- 

 sán barázdolt ; szárnyas levele levélkéi kerekdedek vagy 

 hoszszukások, szegletesen fogasok ; virága fejér. — 

 A pilisi hegyek magasabban fekvő erdeiben, nedves 

 helyeken. 4. Maj.— Jun. 6— 12'^ 



Keserű F. C. amara. L. 

 Portükai sárgák; viszszás-tojásdad szirmai háromszor ak- 

 korák, mint a csészéje; szára hengeres, felül alig rovát- 

 kos; levelei szárnyasok, tölevele levélkéi kerekdedek, 

 fogasok vagy kanyarasok, a végsők igen nagyok; szár- 

 levele levélkéi szálasok, épek; virága lilaszinü, néha 

 fejér. — Minden vizenyős helyen. 2]., Maj. — Jun. 

 6—18". Kakuk F. C. pratensis. L, 



6. FOGASIR. Dentaria. L. 



1. Hármas levelei gyűrűsen állanak, levélkéi egyenetlen 

 fürészesek; porodái akkorák, mint a szirmai, sárgás 

 fejérek. — A budai árnyas erdőkben, különösen a 

 Jánoshegyen. 2\ , Aprii — Maj. 1 — 1^4'. 



Kilenczleyelü F. D. enneaphyllos. L. 

 Levelei váltogatok, az alsók szárnyasok, a felsők épek ; 

 levele hónaljaiban gumócskák vannak. — Az előbbi- 

 vel, de gyakoribb. 4 .Maj. — Jun. 3 — 18". {Foganöttf'ú.) 

 Gumótermö F. D. hulUfera. L, 



7. ESTIKE. Hesperis. L. 



1, Szirmai viszszás-toj ásdadok, igen tompák. 2. 



Szirmai szálas láncsások, tompák; kopasz és lapitott 

 degesz beczői kocsánykáival együtt szélylyeltartók, 



