235 



csuklyásan behajlók ; pálhái láncsások, elkeskenyedett 

 haj szálhegy üek , rojtosak , kocsányjai henyélók ; tokja 

 szórösödö; virága lilaszmti. — Homoki réteken és 

 homok hegyi erdőkben. 2f . Apr. — Maj. (^V. campe- 

 stris M. B.) 



Csuklyás I. W, amUgua. W. K. 



4. Szára henyélő, s felegyenesedő. 5. 

 Szára felálló. 6. 



5. Szára kurta, szőke szőrű vagy kopasz ; levelei szívesek, 



tompák, apró csipkéjüek, az alsók vesealakuak ; pál- 

 hái tojásdad hoszszudadok, hegyesek, levele nyeleinél 

 sokkal kurtábbak ; tokja tompa tojásdad, virága hal- 

 vány viola vagy fejér szinü. — Minden homokig ki- 

 vált vizenyős gyepen, e mellett a budai hegyek nyilt 

 oldalain. 2f. Maj. — Jun. 1 — 2". 



Homoki I. V. arenaria. D, C. 

 Szára kopasz vagy alig szőrösödő ; levelei szívesek, 

 hoszszukás-tojásdadok, kurta hegyűek 5 pálhái hosz- 

 szukás láncsások, rojtos-fürészesek, levele nyelénél 

 sokkal kurtábbak ; virága sarkantyúja kétanynyi, mint 

 a csészéje pillenpátya sima, szine sárgás fejér, holott 

 bokrétája sötét lilaszinü. — A hegyi és siki erdők- 

 ben gyakori, nyilt gyepeken ritka. 2f. Maj. — Jun. 

 6—12". 



SováDV I. V. canina. L. 



6. Lefelé álló bibéje horgas, madárcsöralaku. 7. 

 Felegyenesedő bibéje felső része ékalaku. 9. 



7. Szára egysoruszőrü, levele nyele ormóján szőrös; levelei 



széles szívesek , kurta hegyűek , az alsók csaknem 

 vesealakuak ; első tővirágai szirraasok, de terméket- 

 lenek, későbbi szárvirágai szirmatlanok ; virágai hal- 

 vány pirosak vagy lilaszinüek. — Minden erdőben. 

 4. Maj.— Jun. 3—12". 



Szirmatlan I. F. mirahiUs. L, 

 Szára kopasz. 8. 



8. Levelei szives vállal hoszszukás-Iáncsások, nyelei felfelé 



kissé gatyások; közép szárlevelei pálhái láncsások he- 



