243 



11. CSILLAGHUR. Stellaria. L. 



1. Virágzó szára alsó levelei nyelesek. 2. 

 Virágzó szára minden levele nyeletlen. 3. 



2. Szára hengeres; levelei szálasok; levelei éle kocsány- 



kai és csészéi ragacsos szőrösödők; szirmai kissé be- 

 metszettek, fejérek, mint a többiek is. ^ Homoki 

 réteken, szántóföldeken, legelőkön és szikes mezókön. 

 0. Maj,— -.Tun. 3—6", 



Ragacsos Cs. S. viscida. M, B^ 

 Szára felegyenesedő, villás, Q^y sora szőrös; levelei 

 tojásdadok, kurta hegyűek; virágai szárhegyiek és 

 szára villáiban ülők, szirmai kéthasábuak , csészéjénél 

 kurtábbak; porodája 3—5, csészéjénél hoszszabb tok- 

 ja hoszszukás. — Kertekben, szőllökben, mivelt te- 

 reken. 0. Egész nyáron, őszön. 3—16". (LuclMr - 

 tikszár; pipehúr;tyukhegy; egérfül; árnyék szerető fü.) 

 Gryonge Cs. S. média. Vili, 



3. Szirmai középig bemetszettek; levelei nyeletlenek, lán- 



csások, hoszszan kihegyezettek s érdes élüek ; mur- 

 vái fünemiiek; szirmai csészéjénél kétszer hoszszab- 

 bak; gömbalaku tokja akkora, mint a csészéje. — 

 Bozótokban, ligetekben, gyepük körül a budai he- 

 gyeken. 2f . Maj.— Jun. Vs— 11/2'. 



Olocsán Cs. S. Holostea. L. 

 Szirmai egész a tövéig kéthasábuak. 4. 



4. Szára leginkább elterült, 4 szögű, kopasz; levelei fű- 



zöldek, vállban szemszörösek ; murvái is szemszőrö- 

 sek ; szárhegyi sátorozó virágzata végre igen kinyiló ; 

 szirmai csészéjével egyenlők; tokja hoszszukás. — 

 Gyepeken. 4. Maj.— Jun. 1—2'. 



"ázsit Cs. S. graminea. L» 

 Szára leginkább felálló; levelei kopaszok, szálas lán- 

 csások, többnyire kékes zöldek; murvái hártyások, 

 élőkön kopaszok; bugája nemigen nyilik ki, majdnem 

 oldalt álló; szirmai csészéjénél hoszszabbak; tokja 



16* 



