244 



hoszszukás-tojásdad. — Vizenyős réteken ; árkokban^ 

 mocsárok mellett. 2|-. Jun. — Aug. 1 — 1%'. 



Fakó Os. S. glauca. Witlu 



12. PUHAR. Malachium. Fries. 



Szára lecsepült és kapaszkodó , tövon gyökerező ; le- 

 velei szives-tojásdadok, kihegyezettek , nyeletlenek, a 

 nem virágzó szárain levők nyelesek ; bugája villás, 

 ikrás szőrös ; kéthasábu szirmai csészéjénél hoszszab- 

 bak. — Vizenyős helyeken , árkokban , patak széle- 

 ken. 2f. Jmi. — Aug. 1 — 2'. 



Yizi P. M. aqitaticum. Fries, 



13. SZEGFŰ. Dianthiis. L. 



1. Hat levelű galléra hártyanemtt áttetsző , zörgős , a 3 



külső felényi, mint a 3 belső, a külsők fulánkos he- 

 gyűek , a belsők tompák , csészéjénél hoszszabbak ; 

 csészéje levelei a hozzájok hasonló gallérba vannak 

 beburkolva, szára kopasz ; szárhegyi virágzata gom- 

 bos vagy magános ; halvány jíiros , apró szirmai asz- 

 szuk. — Hegyi és homoki réteken, sziklákon. 0. 

 Jul.— -Aug. %— 2'. 



Aszszú Sz. D, prolifer. L. 

 Galléra pikkelyei íünemüek, vagy nincsenek. 2. 



2. Szirmai épélüek v. fogasok, rózsa- vagy testszinüek. 3» 

 Szirmai ujjason bevagdaltak. 7. 



3. Virága magános ; körkörös csésze pikkelyei kalászo- 



sak s kettősek; szára szörösödö, érdes; levelei szálas 

 láncsások ; szirmai viszszás-tojásdadok , fogasok, ró- 

 zsa- V. testszinüek, fejér petytyes szirmai torkolatán 

 sötét rózsaszínű karika van. — Homoki, hegyi és 

 erdei réteken. 2]., Jul. — Aug. Vs — IV2'. 



Klárizsos Sz. Z>. deltoides. L. 

 Virágzata csomós, vagy csomósán gombos. 4. 



4. Bőrnemű barna galléra zörgős. 5. 



Fünemű galléra nem zörgős, szőrös v. szemszőrös. 6» 



