25S 



mályva; kis papsajt; haslágyitófü; uti mályva.) (Mai- 

 vá rotimdifolia. L.) 



Kerek M. M. vulgáris. Fvies. 

 Szára felálló vagy felegyenesedő; levele nyelei kocsány- 

 jaival együtt érdes szörflek ; levelei 5 — 7 karélyosak ; 

 kocsányjai csomósak, elvirágzás után felállók ; szirmai 

 csészéjénél sokkal hoszszabbak , piros erezetű rózsa- 

 színűek; termése prémes, horpadozottan ránczos. — 

 Az elébbiekkel együtt. 0. Jun.— Oct. 'A— ^'. {Nagy 



papsajt.) 



Erdei M. M. sylvestris. L. 



4. HIBIK. Hibiscus. L. 



Levelei fogasok, az alsók csaknem épek, a felsők 3 

 hasábuak, hasábjai láncsások, közép hasábjai igen 

 hoszszuk; csészéje felfúvódott, hólyagos, erezett; 

 bokrétája sárgás, szirmai tövei sötét pirosak. — 

 Szántóföldeken, mivelt tereken. 0. Jul.—Aug. 6— 

 18". {Varjúinak; dinynyefií.) 



Dinynye H. H. Trionum. L. 



5. SÁRDA. Al)iitiloii. Gartu. 



Levelei kerekded-szivesek , kihegyezettek, csipkések, 

 molyhosak; kocsányjai levele nyeleinél kurtábbak; 

 virága sárga ; mintegy 15 kettós csonka csörü érdes 

 magvacskája van. — Faluk körül, telekes helyeken 

 a Tisza felé eső részeken. ©. Jul. — Sept. IV2— 5'. 

 {Sida Ahutilon L.) (Sárda-mályva.) 



Selyem S. S, Avicennae, Gartn. 



81. Rend. Szódokfélék. Tiliaceae. Juss. 



1. SZÓDOKFA. Tilia. L. 



1. Levelei kerekdedek, Wves ferde válluak, kihegyezettek, 

 alól apró szörüek, ievele inai zugaiban fejér szakáinak; 



