303 



szinü ; hüvelye szálas lioszszukás, kocsáiiyja csészéinél 

 kurtább; levele 10 — 11 pár bordájú, levélkéi hosz- 

 szukások V. láncsások. ■ — Bozótokban, ligeteken, vá- 

 gásokon, gyepükben. 2|. . Jun. — Aug. 3 — 4'. {Ka- 

 szanyiig.^ 



Kaszanyüg B. V. cracca. L. 

 Vitorlája nyakánál kétszerte hoszszabb, bokrétája lila- 

 szinü 5 hüvelye szálas hoszszukás, kocsánykája csészé- 

 jénél kurtább, levelei 10 pár bordájuak, levélkéi lán- 

 csások, 3 inuak. • — Az elébbivel. 2J^. Jun. — Aug. 

 3—4'. 



ínaslevelü B. V. tenuifoUa. Roth. 



8. Párosan szárnyas levelei 4 — 8 pár bordájuak. 9. 

 Párosan szárnyas levelei 2 — 3 pár bordájuak. 15. 



9. Bokrétája szenynyes- v. sárgás fejér, nyaka olajszinüv. 



barna, néha kékes-piros foltos ; vitorlája kopasz, két- 

 anynyi mint a szárnyai ; csészéje fogai láncsás araia- 

 knak, felényiek mint a csöve, csaknem egyenlők; hü- 

 velyei vizirányosan állanak ; levélkéi viszszás-toj ásda- 

 dok V. viszfcizás-szivesek v. hoszszukás szálasok, cson- 

 kák. — A budai gyepeken ritkább, sok van Üröm 

 és Weindorf körül. 0. Maj.—Jul. 1 — 3'. (Szeny- 

 nyes B. F. sordida. W. K.) 



Nagyvirűgu B. V. grandiflora. Scop. 

 Bokrétája lilaszinű vagy piros ; (a pannonicáé néha fe- 

 jér.) 10. 



10. Hüvelyei kopaszok, v. alig szőrösödők. U. 

 Hüvelyei borzas szőrösek. 14. 



11. Virágai egj hónalji fürtben 2 — 5 en vannak ; vitorlája 



kopasz , egész bokrétája szenynyes lilaszinű ; csészéje 

 fogai egyenetlenek ; hüvelye szálas-hoszszukás ; levél- 

 kéi tojásdadok v. hoszszukások, tompák. — Bozó- 

 tokban, gyepükben, erdőkben gyakori. 2\. . Maj. — ■ 

 Jul. 1—2;.' 



i'^ Gyepüi B. V. Sepimn. L. 



Virágai a levél hónaljában leginkább kettőnként álla- 

 nak. 12. ^ 

 í 



