313 



végig, s a forradásairól nőtt sinórocskák vagy kötölékek- 

 nél fogva táplálkozó magvacskák ezen válaszfal által 

 vannak elkülönözve ; hoszsza szélességénél 4 — 6-szórta 

 nagyobb ; két kopácscsal nyílik fel , s kopácsai ko- 

 csányja felől alól kezdenek felfeselni. Ilyen termésök 

 van a keresztes virágok nagyobb részének, mint p. 

 0. a Káposztának. Brassica. 



Befelé fordult, introrsum, vagy belső oldalon nyiló p. 

 0. az olyan portokok, melyek a szálcsák belső olda- 

 lára nővén a virág közepe felől hasadnak ki, mint a 

 Takta, Actea portokai. 



Bél^ NucleuSj a magnak a hámján vagy kérgén belől eső 

 fejérnye és keményítő és néha olajból álló azon része, 

 melyből a csira kikelése idején első táplálékát veszi. 



Berzedt, squarrosum, ha a levelek vagy az ágak minden 

 irányban szélylyelterpeszkednek , mint a Berzedt 

 G a 1 a j, Galium parisieiise ágai. 



Beszegett, indlipUcatum^ ha a levél vagy a levélnemü 

 részek élei bekunkorodnak, mint a Bérese, Clematis 

 bimbóban levő szirmai éle lenni szokott. Mondják ezt 

 a magban levő kelő levélkék éléről is, ha azok is be 

 vannak kunkorodva, s ilyenkor felcserélik a ránczos 

 szóval. 



Bibe, Stigma, a virág terméje hegyén ikrás szőrök, vagy 

 babugokból álló ragacsos rész , mely a reá hulló vi- 

 rágport felfogja, s azokat termékenyítő szütyókké ki- 

 fejleszti. — Ez a terme lényeges része. 



Bibircsós, tuherculatum, apró púpokkal vagy göcsökkel 

 fedett felület, mint a milyen szokott lenni az Ugor- 

 k a, Cucumis kabakjának a felülete. 



Bibeszár, Stylus^ a maghon tetejéről nőni szokott szá- 

 racska, melynek a tetején ül a bibe. A bibeszár vé- 

 gig csatornás, melyen a virágporból kifejlődő termé- 

 kenyítő szutyok a maghoníg lenyúlhatnak ; néha a bibe- 

 szár levélnemüleg ellapul, mint a ífösziromé. 



Bibeták, Gynostemium, azon kis pótlékocska, mely p. o. 



